SZPI v Libereckém kraji v roce 2026: funguje dohled státu, nebo jen hasí průšvihy?

Státní zemědělská a potravinářská inspekce letos v Libereckém kraji zatím nepůsobí jako úřad, který by „masově lovil senzace“, ale jako aparát, který umí rychle a tvrdě zasáhnout tam, kde je problém skutečně vážný. Ve veřejně dohledatelných výstupech k 13. dubnu 2026 se v kraji nejvýrazněji ukazují dva případy uzavřených provozoven v Liberci; v celostátním měřítku je ale rok 2026 zatím výrazně ostřejší hlavně u rizik pro zdraví dětí, mikrobiologických nálezů a falšování potravin.

Úřady, které kontrolují jídlo, obvykle veřejnost zajímají až ve chvíli, kdy je zle: když se zavře restaurace, když se najde salmonela v mase nebo když se ukáže, že „masný výrobek“ má s masem méně společného, než slibuje etiketa. Jenže právě na takových případech se nejlépe pozná, jestli státní dohled funguje.

U SZPI je důležité oddělit dvě věci. Za prvé: co úřad skutečně dělá a jaké má pravomoci. Za druhé: co je o jeho práci veřejně vidět. To totiž není totéž. Veřejnost obvykle zahlédne jen nejtvrdší zásahy a nejproblematičtější případy, nikoli celý každodenní objem kontrol. A právě to je u hodnocení roku 2026 podstatné.

Co je SZPI a kdo ji zřizuje, řídí a platí

Státní zemědělská a potravinářská inspekce je správní úřad podřízený Ministerstvu zemědělství České republiky. Je zřízena zákonem č. 146/2002 Sb. a je organizační složkou státu. V praxi to znamená, že nejde o nějakou „polosamostatnou agenturu“, ale o klasický státní kontrolní úřad, financovaný ze státního rozpočtu v rámci resortu zemědělství. Pokuty, které ukládá, nejdou inspekci „do kapsy“, ale jsou příjmem státního rozpočtu.

Její poslání je trojí. Zaprvé chránit zdraví a ekonomické zájmy spotřebitele. Zadruhé dohlížet na to, aby potraviny, zemědělské výrobky, tabákové výrobky a vybrané související oblasti odpovídaly zákonu, nebyly klamavě označené a nepředstavovaly zdravotní riziko. Zatřetí držet na trhu alespoň základní míru férovosti, aby poctivý podnikatel nebyl trestán tím, že vedle něj vydělává někdo na falšování, špíně nebo obcházení pravidel. SZPI kromě obchodů kontroluje i část gastronomie, e-shopy, sklady, dovoz a v některých případech i reklamní tvrzení.

Pro Liberecký kraj je důležité, že nespadá pod „samostatný liberecký inspektorát“, ale pod Inspektorát SZPI v Ústí nad Labem. Ten obsluhuje i Liberecký kraj; veřejně uvedeným kontaktem je Masarykova 19/275, Ústí nad Labem, e-mail usti@szpi.gov.cz. To je praktická informace pro každého, kdo chce něco oznámit nebo řešit.

Jak vypadá práce SZPI v číslech: co víme jistě a co zatím ne

Poctivá odpověď zní: za samotný rok 2026 zatím není veřejně k dispozici úplná souhrnná regionální statistika za Liberecký kraj, která by řekla například „tolik a tolik kontrol, tolik závad, tolik pokut“ jen pro letošní období od 1. ledna 2026 do dneška. To není slabina vaší otázky, ale limit veřejně zveřejněných dat k dnešnímu datu. Proto je potřeba oddělit dvě vrstvy: poslední úplná souhrnná čísla a letošní konkrétní případy.

Poslední úplná celostátní čísla, která jsou veřejně ověřitelná, ukazují, že SZPI v roce 2024 provedla 50 059 kontrolních vstupů, zjistila 3 323 nevyhovujících šarží, pravomocně ukončila 2 913 správních řízení a uložila pokuty v celkové výši 189 056 750 Kč. Jen v maloobchodě šlo o 31 548 kontrolních vstupů, v gastronomii o 14 495, ve výrobě potravin o 11 923. To nejsou zanedbatelná čísla; ukazují na úřad, který není papírovou kulisou, ale robustním kontrolním aparátem.

Důležité je i to, co následovalo po převzetí části dozoru nad stravovacími službami. Za období od 1. ledna do 16. května 2025 provedla SZPI v gastronomii 10 796 kontrol, porušení zjistila ve 3 367 z nich, tedy ve více než 30 %, a uzavřela 51 provozoven. To je silný signál, že tam, kde se kontrola dostane do provozu, umí být velmi nepříjemná. Zároveň to ale ukazuje, že právě gastro je dlouhodobě jedním z nejrizikovějších segmentů.

Pro rok 2026 je zatím veřejně dobře vidět hlavně série konkrétních případů a varování. V jednom jediném mimořádném tématu, tedy u práškové kojenecké výživy, inspekce do 10. dubna 2026 otestovala už 178 vzorků. To je dobrý příklad toho, že když jde o citlivou oblast s vysokým rizikem, stát umí reagovat rychle, plošně a laboratorně velmi intenzivně.

Nejzávažnější letošní zjištění v Libereckém kraji

K 13. dubnu 2026 se ve veřejných databázích SZPI a Potravin na pranýři jako nejzávažnější případy v Libereckém kraji jeví zejména dvě uzavřené provozovny v Liberci. To je důležité formulovat přesně: jde o nejzávažnější veřejně dohledatelné případy, nikoli nutně o úplný interní obraz veškeré letošní kontrolní činnosti v kraji.

1) MIX Dan ASIA RESTAURANT – SUSHI BAR, Pražská 13/19, Liberec

U této provozovny byla zveřejněna uzavírka s datem 8. dubna 2026, publikace detailu následovala 9. dubna 2026. Zjištění byla mimořádně závažná: trus hlodavců, výrazně zanedbaný úklid, znečištěné pracovní náčiní, silné znečištění prostor, špína na stěnách, stropech, podlahách i vybavení, poškozené povrchy a také nevhodně skladované potraviny. To už není „papírový nedostatek“, ale provozní stav, který může mít přímý vztah ke zdravotnímu riziku. Ve zveřejněném záznamu byl podnik při posledním zjištění stále veden jako uzavřený. Opatřením byl zákaz užívání prostor; další vývoj tedy závisí na odstranění závad a následné kontrole.

2) Qin restaurace, Budyšínská 1400, Liberec

Druhý veřejně výrazný případ se týká provozovny Qin restaurace. Uzavření bylo provedeno 1. dubna 2026, detail byl zveřejněn 2. dubna 2026. Inspekce popsala výrazně zanedbaný úklid, znečištěné pracovní náčiní, nečistoty na podlaze a vybavení i nevhodné skladování potravin. Rozdíl proti předchozímu případu je v dalším vývoji: v databázi bylo následně uvedeno, že provozovna byla 9. dubna 2026 znovu otevřena. To je důležitý detail, protože ukazuje dvojí funkci inspekce: nejen sankcionovat, ale přinutit provozovatele k nápravě.

Co tyto dva případy říkají o Libereckém kraji

Za prvé: v Libereckém kraji letos zatím veřejně nevybuchla nějaká velká aféra typu masivní potravinové epidemie nebo celostátně distribuovaného falšovaného výrobku s regionálním původem. Za druhé: tam, kde se objevily nejtvrdší zásahy, šlo opět o gastronomii a hygienu provozu. Za třetí: veřejný obraz kraje je zatím relativně klidnější než celostátní přehled, ale to ještě samo o sobě neznamená, že je kraj „bez problému“; spíš to znamená, že k dnešnímu dni nebylo veřejně zveřejněno více opravdu těžkých případů.

Nejzávažnější zjištění v České republice od 1. ledna 2026

Celostátní obraz roku 2026 je ostřejší. Lze v něm rozlišit tři velké okruhy: zdravotně nebezpečné potraviny, falšování složení a zásahy s evropským přesahem. Nejvýraznější případy jsou tyto.

Nebezpečný doplněk stravy se sildenafilovou látkou

Dne 13. dubna 2026 zveřejnila SZPI případ doplňku stravy VIP POWER suspenze, prodávaného přes internet. Laboratorně v něm prokázala sildenafil, tedy látku používanou v léčivech na erektilní dysfunkci. Podle Státního zdravotního ústavu mohlo množství v doporučené denní dávce představovat vysoké zdravotní riziko. SZPI výrobek označila za škodlivou potravinu podle evropského potravinového práva a nařídila provozovateli, aby zajistil stažení i od spotřebitelů. To je ukázka velmi tvrdého zásahu tam, kde je spotřebitel klamán a zároveň ohrožen.

Kojenecká výživa a cereulid: případ, kde stát musel reagovat rychle

Velmi citlivou letošní kauzou jsou případy práškové kojenecké výživy s nálezem cereulidu, tedy toxinu, který může představovat závažné riziko pro kojence. Na přelomu února, března a dubna 2026 zveřejnila SZPI více varování a doplňujících výsledků, včetně výrobků Nutrilon. U výrobku Nutrilon Advanced Good Night 1 z 10. dubna 2026 už po posouzení Státním zdravotním ústavem padla jasná formulace, že potravina je škodlivá pro zdraví, a inspekce důrazně doporučila, aby jí rodiče děti nekrmili. Právě zde je vidět silná stránka dohledu: rychlé laboratorní ověření, veřejné varování a průběžné doplňování výsledků testů.

Salmonela v krůtích prsních řízcích

Dne 10. dubna 2026 SZPI informovala o nálezu Salmonella Agona v krůtích prsních řízcích značky Dobré MASO. Šlo o typický případ, kdy se zdravotní riziko týká běžně prodávané chlazené potraviny. Opatření spočívalo ve stažení výrobku z trhu a zveřejnění přesné identifikace šarže. To je přesně ten typ zásahu, který má pro běžného spotřebitele největší hodnotu: ne řeč o systému, ale konkrétní informaci „tohle nekonzumujte“.

Listeria monocytogenes v bramborovém salátu

U bramborového salátu výrobce MASO WEST zveřejnila SZPI dne 30. března 2026 nález Listeria monocytogenes. Distribuce sahala do více míst republiky a inspekce znovu vydala přímé varování spotřebitelům, aby výrobek nejedli. To je podstatné i z hlediska hodnocení funkčnosti státu: nejde jen o to závadu „zjistit“, ale dostat rychle a srozumitelně ven informaci, která může zabránit zdravotní újmě.

Falšované víno, falšované maso, ryba s přidanou vodou

Do letoška spadá i několik případů klasického potravinového podvodu. U čtyř šarží bílých vín zveřejněných 6. března 2026 zjistila inspekce přídavek vody, respektive syntetického glycerolu. U masných výrobků zveřejněných 16. února 2026 neodpovídal deklarovaný obsah masa realitě. A už 21. ledna 2026 upozornila SZPI na pangasiový filet, kde deklarovaných 80 % rybí svaloviny fakticky kleslo na 53,8 %. Ve všech těchto případech šlo o zákaz uvádění na trh, stažení výrobků a předání informací i do evropského systému správní spolupráce proti potravinovým podvodům. To je důležité: inspekce tu nechrání jen zdraví, ale i peněženku a důvěru spotřebitele.

Funguje kontrola a dohled státu dobře?

Ano, ale s důležitým dodatkem: funguje hlavně jako zásahový a korekční mechanismus, ne jako záruka bezchybného trhu.

Silné stránky jsou letos vidět poměrně jasně. SZPI umí uzavírat provozovny, zveřejňovat konkrétní varování, pracovat s laboratořemi, navazovat na hodnocení Státního zdravotního ústavu a zapojovat evropské systémy spolupráce, když jde o přeshraniční falšování či rizikové potraviny. Veřejný portál Potraviny na pranýři navíc dává spotřebitelům použitelný nástroj, kde si mohou dohledat závadné výrobky i uzavřené provozovny. To není málo.

Slabší stránky jsou jiné. Veřejnost nemá k dispozici pohodlný, průběžně aktualizovaný a jednoduše čitelný regionální dashboard typu „kolik letos kontrol v Libereckém kraji, kolik závad, kolik pokut, kolik opatření“. Když pak někdo hodnotí výkon inspekce podle veřejně viditelných kauz, může snadno dojít k mylnému závěru buď že „se nic neděje“, nebo že „je to všude katastrofa“. Pravda je obvykle mezi tím.

Pro Liberecký kraj z toho vychází střízlivý závěr: veřejně dostupná data zatím neukazují na výjimečně krizový region, ale zároveň není na místě uspokojení. To, že letos veřejně vidíme hlavně dva těžké hygienické zásahy v Liberci, neznamená, že ostatní provozy jsou bez vady; znamená to jen, že právě tyto případy byly natolik závažné, aby skončily v nejviditelnější veřejné databázi.

V čem je SZPI přínosem pro občany, podnikatele a stát

Pro občany je přínos nejzřejmější. Inspekce snižuje pravděpodobnost, že koupíte zdravotně nebezpečnou potravinu, klamavě označený výrobek nebo narazíte na provoz, kde je hygienický standard hluboko pod minimem. Její veřejná upozornění mají praktickou hodnotu: spotřebitel se může podívat na konkrétní název výrobku, šarži, datum minimální trvanlivosti nebo místo prodeje.

Pro podnikatele je přínos méně viditelný, ale stejně podstatný. Poctivý výrobce nebo restauratér nechce soutěžit s někým, kdo šetří na hygieně, ředí produkt vodou nebo uvádí nepravdivé složení. Inspekce tak není jen represivní bič, ale i nástroj k narovnávání trhu. Právě u falšovaných vín, masa nebo ryb je to vidět nejlépe: bez dozoru by nepoctivý hráč získával konkurenční výhodu.

Pro stát je přínos trojí: ochrana veřejného zdraví, důvěra v potravinový trh a vymahatelnost pravidel. A ještě jedna věc: pokud se závady hlásí do evropských systémů správní spolupráce, nejde už jen o český problém, ale o součást širší obrany proti přeshraničním potravinovým podvodům.

Kde najdete aktuální výstupy a kam se obrátit s podnětem

Nejdůležitější veřejný portál je Potraviny na pranýři. Tam lze dohledat závadné potraviny, uzavřené provozovny, klamání spotřebitele i tematické přehledy. Druhým klíčovým zdrojem je samotný web SZPI, zejména sekce tiskových zpráv a informace pro spotřebitele. U citlivých případů, jako je kojenecká výživa, SZPI zveřejňuje i průběžné výsledky širších kontrolních akcí.

Podnět ke kontrole může být například upozornění na plesnivé ovoce, zapáchající maso, chybějící údaj o trvanlivosti, chybějící zemi původu, nepravdivé údaje na e-shopu nebo přítomnost škůdců či cizích předmětů v potravině. SZPI výslovně uvádí, že podnět lze podat telefonicky, e-mailem, přes webový formulář, písemně nebo osobně. Pro podněty je uvedena telefonní linka 543 540 231, e-mail epodatelna@szpi.gov.cz, případně kontakt na místně příslušný inspektorát; pro Liberecký kraj tedy typicky Inspektorát v Ústí nad Labem. Užitečné je připojit co nejpřesnější identifikaci výrobku, hmotnost, šarži, datum trvanlivosti, místo nákupu a případně URL e-shopu.

Důležité je vědět i to, co SZPI neřeší. Pokud jde o klasickou reklamaci mezi zákazníkem a prodejcem, tedy spor o vrácení peněz nebo uznání vady, to je primárně soukromoprávní vztah mezi kupujícím a prodávajícím. SZPI může řešit porušení předpisů, ale nevede za spotřebitele běžný reklamační spor. A také upozorňuje, že vzorek dodaný přímo spotřebitelem může být orientační, nikoli automatický důkaz pro sankci, protože neproběhl úředním odběrem.

Zajímavost, která stojí za pozornost

Na práci SZPI je dobře vidět jedna nenápadná věc: nejde jen o „lov závad“, ale i o třídění priorit podle rizika. Zatímco v Liberci byly veřejně nejviditelnější hygienické zásahy v restauracích, celostátně šla mimořádná laboratorní energie do kojenecké výživy. To napovídá, že úřad umí měnit intenzitu kontroly podle toho, co může mít nejtvrdší zdravotní dopad. Jinými slovy: když jde o dítě, mikrobiologii nebo toxiny, stát umí zabrat výrazně rychleji a ve větším rozsahu, než když řeší „jen“ klamání v deklaraci obsahu masa.

Závěr: důvěra nevzniká z řečí, ale z uzavírek, laboratorních nálezů a veřejných varování

Dobrá zpráva pro Liberecký kraj není to, že by systém byl dokonalý. Dobrá zpráva je, že systém je schopen zasáhnout.

Letošní veřejně viditelný obraz ukazuje v Libereckém kraji spíš menší počet, ale poměrně tvrdé zásahy do provozů, kde hygiena selhala výrazně. Celostátně je rok 2026 zatím ostřejší a ukazuje, že SZPI má smysl hlavně tam, kde se potkává riziko pro zdraví s klamáním spotřebitele. Když inspekce zveřejní závadnou kojeneckou výživu, salmonelu v mase, listerii v hotovém salátu nebo doplněk stravy s léčivou látkou, je to přesně ten moment, kdy stát nefunguje jako abstraktní instituce, ale jako konkrétní ochrana člověka před průšvihem.

Realistický závěr tedy zní takto: dohled státu funguje docela dobře tam, kde už se k problému dostane; slabší je v tom, jak přehledně a regionálně ukazuje celkový obraz své práce. Pro obyvatele Libereckého kraje z toho plyne jednoduchá věc: má smysl sledovat Potraviny na pranýři, má smysl dávat podněty a nemá smysl podceňovat „drobné“ signály v provozovnách. U jídla totiž drobnosti často nejsou drobnosti vůbec.

Odkazy a kontext

SZPI – Povinně zveřejňované informace; Kontrolní činnost; Kontakty pro veřejnost; Jak podat podnět ke kontrole. Základní vymezení postavení úřadu, jeho pravomocí, kontaktů a postupů pro veřejnost.

SZPI – Zpráva o činnosti / tisková informace k roku 2024 a k dozoru v gastronomii v roce 2025. Kompletní ověřitelná souhrnná čísla o kontrolách, nevyhovujících šaržích, správních řízeních a pokutách.

Potraviny na pranýři – uzavřené provozovny v Liberci v roce 2026. Detailní veřejné záznamy k případům MIX Dan ASIA RESTAURANT – SUSHI BAR a Qin restaurace.

SZPI – tiskové zprávy 2026. Přehled letošních nejzávažnějších případů: doplněk se sildenafilem, kojenecká výživa s cereulidem, salmonela, listeria, falšovaná vína, maso a ryby.

SZPI – kontakty na regionální inspektoráty; Inspektorát v Ústí nad Labem. Praktické určení příslušnosti pro Liberecký kraj.

Judikatura a protikorupční materiály SZPI. Pro část o možnosti chyb, přezkumu a systémových pojistkách proti zneužití.