Voda pro Frýdlantsko: kraj přidá miliony, ale jistotu lidem zatím nekoupil

Liberecký kraj chce podpořit vodárenské projekty ve Frýdlantském výběžku částkou 39 milionů Kč nad rámec Fondu Turów. Na papíře to vypadá silně: čtyři velké akce, celkový objem přes 781 milionů Kč, slib stabilnějších dodávek pitné vody. Jenže kdo by si z toho chtěl odnést uklidňující větu „vyřešeno“, ten by byl předčasně spokojený. Většina staveb je stále spíš ve fázi přípravy než v zemi, část peněz musejí dodat obce a místní problém s vodou není jen o Turówu, ale i o suchu, stárnoucí infrastruktuře a drahé obsluze řídkého venkovského území.

Na Frýdlantsku je voda zvláštní téma. Když teče, nikdo ji neřeší. Když se ale roky mluví o dole Turów, poklesu podzemních vod, suchu a o tom, že některé obce leží v území, kde je každý větší infrastrukturní zásah drahý a složitý, stane se z vody politikum, bezpečnostní otázka i nerv domácností. A právě to je podstatné: pro místní nejde o abstraktní ekologickou debatu, ale o úplně obyčejnou věc, zda bude voda spolehlivá, kolik bude stát a kdo to celé zaplatí. Frýdlantsko navíc stát i kraj dlouhodobě řadí mezi hospodářsky a sociálně ohrožená území, tedy ne mezi regiony, které mají peněz nazbyt a mohou si podobné investice lehce odškrtnout.

Je také poctivé říct, že Frýdlantsko dnes není „bez vody“. MMR uvádí, že všechny obce v území jsou připojeny na veřejný vodovod, ale zároveň některé sítě jsou zastaralé nebo potřebují rozšíření. A ještě důležitější detail: na veřejný vodovod bylo podle SLDB 2021 napojeno 76,8 % bytů, zatímco krajský průměr činil 82,6 %. Jinými slovy, region není infrastrukturou odříznutý, ale je zranitelnější než průměr Libereckého kraje. A přesně v takových regionech se každé zdržení, každé sucho a každé zdražení promítá ostřeji než jinde.

Co kraj právě schválil a co se má stavět

Kraj nyní mluví o čtyřech projektech Turów I až IV. Součet plánovaných nákladů činí 781,31 milionu Kč. Největší část představuje Turów I ve Frýdlantu: zkapacitnění úpravny vody a rozšíření jímacích území za 346,98 milionu Kč. Dále jde o propojení systému Frýdlant–Bulovka za 159,25 milionu Kč, propojení Frýdlant–Dětřichov za 104,83 milionu Kč a technická opatření na stávajících sítích Frýdlant–Bulovka za 170,25 milionu Kč. Financování má stát na čtyřech nohách: 400 milionů Kč z Fondu Turów, 39 milionů Kč z Libereckého kraje nad rámec fondu, 30 milionů Kč z vlastních zdrojů FVS a 82,31 milionu Kč od dotčených obcí.

To je důležitá zpráva, ale pořád jen půlka příběhu. Podpora kraje neznamená, že se celý problém právě teď fyzicky řeší v terénu. V březnovém zápisu představenstva FVS stojí černé na bílém, že přes veškerou přípravu je k realizaci zatím připraveno pouze opatření Turów III, tedy propojení Frýdlant–Dětřichov, s plánovaným zahájením stavby k 1. červenci 2026. Ostatní části mají termíny zahájení až v letech 2027 až 2029. Pro místní je to podstatné sdělení: ano, region dostává podporu, ale rychlá spása to není.

Čtěte také Důl Turów: polský uhelný obr, který vysává vodu z českého příhraničí

Problém nezačal letos. Táhne se od roku 2015

Hejtmanovo připomenutí roku 2015 není jen rétorika. Právě tehdy začaly vznikat studie, které řešily, co může rozšiřování dolu Turów udělat se zásobováním vodou na Frýdlantsku. Ve vodárenských materiálech z roku 2021 je dobře vidět, jak se debata posouvala: původně se pracovalo i s katastrofickým scénářem, později se soubor opatření zúžil na čtyři hlavní akce. Současně ale FVS tehdy výslovně uváděla, že vliv rozšíření těžby se pro Frýdlantsko zatím nepodařilo potvrdit, ale ani zcela vyvrátit. To je důležitá věta, protože brání dvěma pohodlným zkratkám: ani „je to jistá katastrofa“, ani „je to celé nafouknuté“. Reálnější formulace zní: jde o dlouhodobé riziko, proti kterému se má stavět odolnější vodárenský systém.

A tady se dostáváme k jádru věci. Tyto projekty nejsou jen reakcí na jeden důl za hranicí. Jsou zároveň pozdní odpovědí na starší strukturální slabinu regionu: na území s řídkým osídlením, drahou údržbou a historicky zanedbanou rezervou v infrastruktuře. MMR v případové studii otevřeně píše, že některé vodovodní sítě jsou zastaralé, někde je nutné je rozšiřovat a investice jsou pro obce finančně obtížně realizovatelné. Čili i kdyby se jednou spor o Turów politicky uzavřel, Frýdlantsko tím z problému vody automaticky nevyjde.

Co přesně pociťují obyvatelé

Místní obyvatel necítí „hydrogeologický kolektor“. Cítí hlavně nejistotu, cenu a nerovnost podmínek. Na Frýdlantsku totiž nefunguje jeden jednoduchý vodní svět pro všechny. FVS pro rok 2026 uvádí cenu vodného 69,17 Kč za metr krychlový s DPH, zatímco tam, kde se platí i stočné, vychází součet na 161,32 Kč za metr krychlový. Zároveň sama vodárenská společnost připomíná, že vodné i stočné hradí jen obyvatelé Frýdlantu, Hejnic, Nového Města pod Smrkem a Raspenavy; ve zbylých 13 obcích lidé platí jen vodné. To na jednu stranu zní jako úleva, ale na druhou to vypovídá o nerovnoměrné technické infrastruktuře v regionu.

Do toho je potřeba přidat ještě jeden tvrdý údaj: podle případové studie MMR bylo ve Frýdlantsku na kanalizaci napojeno jen 47,2 % bytů, zatímco krajský průměr činil 69 %. Na žumpu nebo jímku bylo připojeno 44,3 % bytů, skoro dvojnásobek krajského průměru. To už není jen technický detail z tabulky. To je každodenní realita venkovského regionu, kde „služba sítě“ není samozřejmost, ale drahá a často nedokončená věc. Když se pak mluví o dalších desítkách milionů od obcí, lidé oprávněně slyší i druhou otázku: a kdo to nakonec odnese v ceně vody, v obecním rozpočtu nebo v odložených jiných investicích?

Tvrdá čísla ukazují i něco pozitivního

Bylo by nepoctivé psát, že se na Frýdlantsku nic neděje. Výroční zpráva FVS ukazuje, že společnost v posledních letech síť průběžně zpevňuje. Počet zásobených obyvatel se v roce 2024 pohyboval kolem 19 tisíc, vodovodní síť měla 278 kilometrů a ztráty vody v potrubí klesly z 654 tisíc m³ v roce 2020 na 283 tisíc m³ v roce 2024, tedy zhruba o 57 %. To je poctivý posun a důkaz, že místní vodárenství není v rozkladu. Jenže právě tato čísla zároveň ukazují, že i fungující provoz už narazil na hranici, kde bez velké investice do páteřních zdrojů, přivaděčů a úpravny nebude další jistota zadarmo.

Proč je důvod ke skepsi

Teď to podstatné a nepříjemné. Krajská pomoc je správná, ale přišla pozdě a sama o sobě nestačí, aby si lidé mohli oddechnout. O problému se ví od roku 2015. Jsme v roce 2026 a podle vlastních materiálů FVS je k realizaci připravené jen jedno opatření ze čtyř. Největší akce na úpravně vody se mají rozbíhat až od listopadu 2027, srpna 2028 a dokonce února 2029. Jestli někdo Frýdlantsku roky vyprávěl, že voda je priorita, pak realita termínů ukazuje, že priorita to byla spíš v dokumentech než v rychlosti provedení.

Druhá kritická věc je financování. V krajské zprávě to může působit, že balík je víceméně složený. Jenže březnové materiály FVS ukazují, že nulový „zbývající“ rozdíl vychází teprve ve chvíli, kdy se do financování započítá více než 82 milionů Kč od akcionářů, tedy obcí Frýdlantska. A právě tyto příspěvky ještě v době jednání projednávala zastupitelstva. V překladu: bez obecních peněz ten obrázek nevychází. A bez cizích zdrojů by FVS podle vlastního materiálu nedokázala opatření ufinancovat ani při využití maximálního úvěrového rámce kolem 30 až 40 milionů Kč. To je přesně ten moment, kdy se technický problém mění v problém politický a rozpočtový.

Čtěte také Úpravna vody Machnín: hotovo. Co to reálně znamená pro Hrádecko, Chrastavsko a zbytek kraje

Malá chyba v dokumentu, který chce být důvěryhodný

V březnovém materiálu FVS je drobnost, která stojí za pozornost. U obecního podílu 82 311 326,90 Kč se na jednom místě (str. 7) objevuje přepočet 32 710,01 Kč na jednoho obyvatele Frýdlantska. Jenže správný výpočet při 23 886 obyvatelích vychází přibližně na 3 446 Kč na osobu. O pár řádků níž už materiál pracuje právě s touto správnou částkou. Není to katastrofa, ale je to symbolické: i u projektu, který má budit důvěru, je potřeba pečlivě číst podklady, protože voda se neřeší jen trubkami a čerpadly, ale i kvalitou přípravy a přesností veřejných čísel.

Co z toho plyne doopravdy

Frýdlantsko nedostalo malou kosmetickou injekci. Dostalo šanci posílit vodárenský systém tak, aby byl odolnější proti suchu, výpadkům a možným přeshraničním vlivům. To je dobrá zpráva a byla by chyba ji shodit ze stolu. Stejně velká chyba by ale byla dělat z ní hotové vítězství. Hotová není stavba, hotové není financování bez obcí a hotová není ani dlouhá historie regionu, který se s problémy infrastruktury pere tvrději než bohatší části kraje.

Jestli si mají obyvatelé Frýdlantského výběžku z této zprávy něco odnést, pak ne uklidňující slogan, ale konkrétní kontrolní seznam. Sledujte, zda se opravdu rozjede Turów III ještě v roce 2026. Sledujte, jak rozhodnou obecní zastupitelstva o spolufinancování. A sledujte, zda se termíny 2027 až 2029 znovu neposunou. Teprve až se z dnešní podpory stanou skutečné stavby, bude možné říct, že se o Frýdlantsko někdo konečně doopravdy zajímal.

Odkazy a kontext

Liberecký kraj: Liberecký kraj podpoří projekty na zlepšení zásobování pitnou vodou ve Frýdlantském výběžku, 8. dubna 2026.

Frýdlantská vodárenská společnost: Zápis ze zasedání představenstva č. P/3/2026, 23. března 2026.

Frýdlantská vodárenská společnost: Zápis ze zasedání dozorčí rady č. DR/02/2026, 26. února 2026.

Ministerstvo pro místní rozvoj: Frýdlantsko 2025 – případová studie hospodářsky a sociálně ohroženého území.

Frýdlantská vodárenská společnost: Výroční zpráva 2024.

Frýdlantská vodárenská společnost: TURÓW 2015–2021: Na katastrofický scénář nedošlo, podzim 2021.