Liberecký kraj schválil Plán rozvoje sportu 2026–2029. Co se změní a kdo na tom nejvíc pocítí rozdíl

Liberecký kraj má pro roky 2026–2029 nový Plán rozvoje sportu – dokument, který určuje priority a „logiku“ podpory od mládeže přes sportoviště až po velké akce a elitní kluby. V praxi jde hlavně o dvě věci: výrazně vyšší roční balík peněz (119,35 milionu Kč) a současně jasnější pravidla, kdo a na co může dosáhnout.

Co je podstatné

Kolik peněz kraj do sportu dává a jak je rozděluje.

Proč je hlavní těžiště u dětí, škol a dostupnosti sportu.

Co se chystá u sportovní infrastruktury (a co se naopak nechystá).

Jaký význam mají sportovní akce pro region – a které akce jsou „na seznamu“.

Jak se vyvažuje podpora vrcholového sportu a „sportu pro všechny“.

Jaká nová pravidla a administrativa čeká žadatele o dotace v roce 2026.

Proč plán vzniká a proč nejde jen o „papír“

Kraje mají povinnost plán rozvoje sportu mít (a pravidelně aktualizovat) – vyplývá to z legislativy účinné od roku 2017. V případě Libereckého kraje jde už o další generaci dokumentu: navazuje na předchozí plány a má dát veřejnosti i sportovnímu prostředí předvídatelnost, co kraj považuje za veřejný zájem a co bude dlouhodobě podporovat.

Zároveň je v dokumentu zřetelný posun v argumentaci: více se zdůrazňuje pohybová gramotnost, dostupnost sportu a nevýkonnostní pohyb jako základ zdraví – a teprve na tom „staví“ výkonnostní a vrcholový sport. Kraj to propojuje i s cestovním ruchem (běžky, cyklo, turistika, zimní areály), což je pro Liberecký kraj logicky citlivé téma.

Kolik peněz je ve hře: 119,35 milionu Kč ročně – a kam míří

Základní zpráva je jednoduchá: kraj počítá v letech 2026–2029 s 119,35 milionu Kč ročně na sport a pohybovou gramotnost. Největší položky jsou:

40 milionů Kč: pravidelná sportovní činnost dětí a mládeže ve sportovních organizacích,

34,3 milionu Kč: sportovní reprezentace (včetně účasti na Olympiádě dětí a mládeže),

21,1 milionu Kč: sportovní infrastruktura,

18,15 milionu Kč: sportovní akce (z toho 5 milionů Kč na EYOWF 2029),

5 milionů Kč: pohybové aktivity ve školách a školských zařízeních (aktivní školy + pohyb na ZŠ).

Pro čtenáře je důležité, že plán není „jedna dotace“: je to mapa několika proudů podpory s jinou logikou, jinými žadateli a jinými cíli (klubová mládež ≠ školní pohyb ≠ investice do areálu ≠ velká akce ≠ elitní tým).

Srovnání s minulostí: proč se mluví o „skoku“

V předchozím plánu (do roku 2025) kraj deklaroval jako základní rámec 35 milionů Kč ročně a zároveň si nechával možnost částku v rozpočtech navyšovat podle možností a politické shody. Nový plán je proto vnímán jako skok – jednak kvůli absolutní částce, jednak kvůli detailnějšímu rozpisu toho, na co přesně se má dát.
(Pro kontext: Český rozhlas v souvislosti s přípravou nového plánu uváděl, že v předchozích letech se reálná roční částka pohybovala zhruba kolem 64 milionů Kč – tedy že navyšování už probíhalo i před rokem 2026.

Děti, mládež a školy: „nejvíc lidí“ a největší návratnost

Když se ptáte, koho to zasáhne nejvíc, odpověď je: rodiny s dětmi, školní prostředí a trenérské zázemí klubů. Ne proto, že by kraj „zapomněl“ na špičkový sport, ale protože u dětí a mládeže se nejlépe potkávají tři veřejné cíle:

zdraví a prevence (pohyb jako základní hygienický návyk),

sociální rozměr (komunita, prevence rizikového chování),

a dlouhodobě i výkonnostní pyramida (bez široké základny nejsou talentové špičky).

V číslech: klubová mládež má v plánu největší jednolitou položku (40 milionů Kč ročně) a školní pohyb je oddělený proud (5 milionů Kč, z toho aktivní školy 3 miliony a pohybové aktivity dětí na ZŠ 2 miliony).

Sportovní infrastruktura: největší dluh, nejdražší opravy – a jasné omezení

Plán otevřeně říká, že sportoviště jsou v Česku (a v kraji zvlášť) zastaralá; cituje údaj, že průměrné stáří sportovišť je kolem 49 let a většina vznikla před rokem 1989. To je mimochodem klíč k pochopení, proč se tak často řeší „střecha na hale“ místo nových projektů.

Co je v plánu: příroda, školy, obce, neziskovky

Infrastruktura má v plánu 21,1 milionu Kč ročně a dělí se na několik priorit:

přírodní sportovní infrastruktura (běžecké tratě, cyklotrasy, singltreky, turistické trasy, orientační areály apod.),

sportoviště kraje a krajských příspěvkových organizací (typicky u škol),

sportoviště obcí (a jejich organizací),

sportoviště neziskových organizací.

Z praktického pohledu je důležitá věta, kterou plán říká naplno: kraj neplánuje budovat „vlastní“ sportovní infrastrukturu určenou výhradně pro sport. Těžiště má být v modernizaci a dostupnosti sportovišť u krajských škol a v podpoře investic tam, kde je vlastnictví a provoz dlouhodobě udržitelné.

Co je nový (a potenciálně citlivý) signál: běžkařské tratě a „zpoplatnění“

V části o běžeckých tratích plán zmiňuje, že ekonomická náročnost úpravy (včetně tlaku na umělé zasněžování) roste a kraj bude usilovat o zpoplatnění využívání upravených běžeckých tratí formou přímých plateb uživatelů – nejlépe v celostátním měřítku. To není „hotové opatření na příští zimu“, ale je to výrazný směr, který stojí za pozornost, protože může časem změnit očekávání veřejnosti, co má být zdarma a co už ne.

Sportovní akce: prestiž, turistika i „regionální ekonomika“

Na sportovní akce jde v plánu 18,15 milionu Kč ročně. Vedle obecné podpory je důležité, že plán pracuje i s kategoriemi „významných“ akcí a některé konkrétní podniky jmenuje. V rozpisu jsou mimo jiné:

Jizerská 50 (a související aktivity)

Sportfilm

JBC 4X Revelations

Memoriál Ludvíka Daňka

Eurohry
a další.

Zvláštní položkou je EYOWF 2029 (Evropský olympijský festival mládeže), na který je v plánu vyčleněno 5 milionů Kč v rámci balíku sportovních akcí. Už jen to, že má samostatnou linku v rozpočtové logice plánu, ukazuje ambici kraje být u velkých mezinárodních projektů – a současně i to, že takové akce obvykle vyžadují dlouhou přípravu, vyjednávání a garance.

Vrcholový sport a „velké kluby“: komu to prospěje nejviditelněji

Nejvíc diskutovaná část bývá podpora elitních subjektů – tedy tam, kde jsou známé značky a velká média. V plánu je pro elitní sportovní subjekty reprezentující kraj vyčleněno 30,3 milionu Kč (v rámci oblasti reprezentace), plus další prostředky na reprezentaci a mládežnické výjezdy. V přehledu příjemců se objevují například:

FC Slovan Liberec (fotbal)

Bílí Tygři Liberec (hokej)

VK Dukla Liberec (volejbal)

Florbal Mladá Boleslav

BK Armex Děčín

SLUNETA Ústí nad Labem
a další subjekty.

Důležitý detail, který v debatách často uniká: plán zároveň říká, že subjekty podpořené jako elitní mají být vyloučeny z podpory na pravidelnou činnost (mládež) nebo na sportovní akce. Jinými slovy: kraj si tím nastavuje pojistku proti „dvojímu čerpání“ z různých kapitol na podobné účely. Je to jeden z mechanismů, jak držet rovnováhu mezi „velkými“ a zbytkem sportovního ekosystému.

Je dotování sportu dobrá cesta? A kdo na dotace reálně dosáhne

Veřejná podpora sportu má typicky dvě ospravedlnění: zdraví a soudržnost společnosti (sport jako prevence a komunita) a veřejná infrastruktura (areály, které by čistě tržně často nevznikly nebo by byly dostupné jen pro část lidí). To je důvod, proč dotace nečerpají jen profesionální kluby, ale také školy, obce a neziskové organizace – prostě proto, že sport je zároveň veřejná služba.

Riziko je také známé: velcí hráči mají kapacitu psát projekty, vyjednávat a „uřídit“ administrativu. Proto je podstatné sledovat, jak kraj nastaví hodnoticí kritéria a kontrolu, a zda se skutečně podaří držet „otevřený vstup“ pro menší kluby a komunitní sport. V tomhle směru je pro rok 2026 důležitý i tlak na transparentní a účelné utrácení (včetně prioritizace sportů a důrazu na účetnictví projektů).

Co se změní pro žadatele už v roce 2026: méně kopírování dokladů, ale vyšší nároky na účetnictví

Praktická změna, která zasáhne kluby a pořadatele hned, je v administraci dotací. Kraj u tradičních dotačních programů uvádí, že dochází k významné změně ve vypořádávání dotací, která má omezit potřebu předkládat kopie dokladů, ale zároveň klade vyšší nároky na správné vedení účetnictví u podpořených projektů.

Kraj k tomu nabízí bezplatné semináře pro žadatele (7. ledna a 8. ledna 2026 vždy od 16:00 na krajském úřadu v Liberci) a zároveň uvádí, že žádosti bude přijímat od 16. do 30. ledna 2026 (u vyhlášených programů pro sportovní akce a pro pravidelnou činnost mládeže). Tohle je přesně ta část, která často rozhodne, kdo se do dotací reálně „vejde“ – protože administrativní chyba umí projekt shodit i při dobrém záměru.

Tři otázky, které rozhodnou, jestli plán bude fungovat

Dostupnost sportovišť pro veřejnost: podaří se opravdu více otevírat školní sportoviště mimo výuku a stabilně je provozovat?

Infrastruktura: půjdou peníze spíš do „oprav, které drží systém při životě“, nebo vzniknou i projekty, které zlepší dostupnost sportu v obcích a na sídlištích?

Rovnováha podpory: udrží se férový poměr mezi elitním sportem (který dělá značku a reprezentaci) a širokou základnou (která dělá zdraví a masový dopad)?

Plán rozvoje sportu 2026–2029 je pro Liberecký kraj významný hlavně tím, že zvyšuje ambici i peníze: počítá s 119,35 milionu Kč ročně a detailněji rozepisuje, kolik má jít na mládež, školy, sportoviště, akce i elitní reprezentaci. Největší dopad pocítí sport u dětí a mládeže a investice do infrastruktury, současně ale plán jasně přiznává i roli „velkých značek“ a nastavuje pojistky, aby se nepodporovalo totéž dvakrát. Reálný test přijde v roce 2026: v dotačních programech, v administraci a v tom, zda se pro veřejnost opravdu zlepší dostupnost sportu v celém kraji.

Zdroje a kontext

[1] Liberecký kraj – aktualita „Liberecký kraj má nový Plán rozvoje sportu na roky 2026–2029“. Liberecký kraj

[2] Plán rozvoje sportu v Libereckém kraji 2026–2029 (schváleno 16. prosince 2025). Liberecký kraj

[3] Liberecký kraj – aktualita „Kraj vyhlásil dotační programy…“ (semináře, termíny, změny vypořádání). Liberecký kraj

[4] Zákon č. 115/2001 Sb., o podpoře sportu (e-Sbírka). e-Sbírka

[5] iROZHLAS – článek k přípravě/obsahu plánu (kontext a srovnání). iROZHLAS

[6] Liberecký kraj – aktualita k předchozímu plánu do roku 2025 (kontext a tehdejší rámec). Liberecký kraj