Liberecký kraj rozdělí dalších 233 milionů. Pro obyvatele je důležité hlavně to, že peníze míří na silnice, školy a sociální péči

Liberecký kraj oznámil, že do rozpočtu roku 2026 zapojí dalších 233 milionů korun z disponibilních prostředků roku 2025. Na první pohled je to zpráva o úsporách. V praxi je to ale spíš zpráva o tom, kde kraj letos cítí největší tlak: na silnicích, ve školách, v sociálních službách a částečně i v kultuře. Jde o peníze, které mají udržet provoz a opravy tam, kde by jinak hrozilo odkládání, škrtání nebo další zhoršování stavu.

Krajská politika bývá pro veřejnost nudná do chvíle, než se projeví na silnici, ve škole nebo v sociální službě. A právě to je tento případ. Když hejtmanství oznámí, že rozděluje 233 milionů korun z loňských úspor, nejde hlavně o to, že „se někde ušetřilo“. Podstatné je, kam ty peníze musí jít, aby kraj udržel základní služby a nepřehazoval problémy do dalších let.

Dobré je i to, že tentokrát nejde jen o okrasné investice nebo marketingové projekty. Největší část míří do dopravy, druhá největší do školství a sportu, další peníze do sociálních věcí, kultury a zdravotnictví. To je docela čitelný seznam oblastí, které obyvatelé kraje skutečně používají.

Zároveň je fér říct, že nejde o žádný rozpočtový zázrak. Schválený rozpočet Libereckého kraje na rok 2026 je zhruba 16 miliard korun. Balík 233 milionů je tedy významný, ale nepřevrací celý krajský rozpočet vzhůru nohama. Je to spíš cílené dofinancování míst, kde by bez něj vznikl tlak na omezení služeb, odklady oprav nebo další vnitřní šetření.

Nejde o peníze „navíc z ničeho“, ale o další rozdělení loňských zdrojů

Důležitý detail se skrývá v rozpočtových dokumentech. Kraj měl už při schvalování rozpočtu na rok 2026 počítat se zapojením disponibilních zdrojů roku 2025 ve výši 521 milionů korun. Současných 233 milionů proto nepůsobí jako náhlý dar z nebe, ale spíš jako další upřesnění, kam část těchto loňských peněz skutečně půjde.

To je pro čtenáře důležité hlavně proto, aby si z oznámení neodnesl falešný dojem, že kraj najednou „vydělal“ nové stovky milionů mimo plán. Spíše se potvrzuje, že rok 2026 bude znovu stát na tom, jak kraj využije peníze přenesené z předchozího roku a jak je rozepíše mezi jednotlivé resorty podle aktuální potřeby.

Navíc nejde o první letošní krok tohoto typu. Už v lednu kraj oznámil zapojení 166 milionů korun vyšších daňových příjmů z roku 2025, tehdy hlavně do dopravy, vodohospodářské infrastruktury, kultury a cestovního ruchu. Současných 233 milionů je tedy už druhé větší letošní přerozdělení peněz spojených s loňským hospodařením.

Největší zpráva pro veřejnost: doprava pořád polyká nejvíc

Největší část peněz dostane doprava, a to 100,56 milionu korun. To samo o sobě nepřekvapí. V Libereckém kraji je doprava dlouhodobě politicky i prakticky nejviditelnější problém. Když se kraj rozhoduje, kam poslat mimořádné peníze, silnice II. a III. třídy bývají první na řadě.

Tentokrát mají peníze jít na běžnou a zimní údržbu, přeložky inženýrských sítí, opravy havarijních úseků a bezpečnost dopravní infrastruktury včetně cyklostezek. Přeloženo do běžné řeči: řidiči nejspíš neuvidí jeden velký slavnostní projekt, ale spíš sérii méně nápadných zásahů, bez nichž by se stav krajských komunikací dál propadal. Politicky to nevypadá tak efektně jako páska u nové stavby, prakticky je to ale často důležitější.

Pro obyvatele je zde hlavní vzkaz jednoduchý: kraj zjevně považuje udržení provozuschopnosti a bezpečnosti silnic za naprostou prioritu. A vzhledem k rozsahu částky je zjevné, že právě doprava zůstává černou dírou, do níž musí mimořádné peníze téct znovu a znovu.

Školství: tady se nehraje o komfort, ale o provoz

Druhý největší balík, 64,85 milionu korun, míří do školství a sportu. A právě zde je možná nejsilnější praktický dopad pro rodiny, žáky i zaměstnance škol. Peníze mají jít hlavně na dofinancování nepedagogické práce v příspěvkových organizacích a na opravy a investice do školních budov.

To je důležité i kvůli změně financování od roku 2026. Stát přesunul odpovědnost za nepedagogické pracovníky a část dalších provozních výdajů na kraje a obce. Jinými slovy: kraj dnes neřeší jen to, zda opraví okna nebo chodby, ale i to, zda bude mít škola z čeho zaplatit provozní personál, bez něhož škola reálně nefunguje.

Pro rodiče a žáky to znamená, že tato rozpočtová operace není nějaká vzdálená hra s čísly. Je to i obrana proti tomu, aby se problémy nového systému financování začaly propisovat do běžného chodu škol. A pro školy v majetku kraje je to zároveň signál, že rok 2026 nebude jen o přežívání, ale i o dílčích opravách a investicích.

Sociální služby a Hodkovice: méně nápadné, ale velmi podstatné

Do sociálních věcí půjde 22,913 milionu korun. Část peněz má krýt provoz a dofinancování příspěvkových organizací, část vzdělávání odborníků pracujících s ohroženými dětmi, část podporu komunitního bydlení v Hodkovicích nad Mohelkou.

Právě Hodkovice jsou dobrý příklad toho, že nejde jen o běžné zalepení rozpočtu. Kraj už dříve zveřejnil, že dostavba areálu Domova a Centra aktivity má navázat na stávající objekty, přidat dalších pět objektů, modernizovat areál, bezbariérově jej zpřístupnit a zvýšit kapacitu zařízení. To je věc, která se sice neprojeví každému obyvateli denně před domem, ale pro lidi odkázané na tyto služby a jejich rodiny má obrovský význam.

V praxi tedy nejde jen o sociální politiku na papíře. Jde o to, zda budou v kraji existovat důstojné, funkční a dlouhodobě udržitelné služby pro lidi, kteří se bez pomoci neobejdou.

Kultura a zdravotnictví: ne luxus, ale údržba důležitých institucí

Do kultury, památkové péče a cestovního ruchu míří 23,611 milionu korun. Peníze mají jít na platy v příspěvkových organizacích, restaurování soch na mostech, opravy památek a přípravu nových expozic v muzeích a zoo. To se může zdát jako méně naléhavá oblast než silnice nebo školy, ale ve skutečnosti jde z velké části o údržbu a rozvoj institucí, které kraj vlastní nebo zřizuje a které lidé běžně využívají.

Zdravotnictví dostane 10 milionů korun jako rezervu pro případ horšího hospodaření zdravotnických organizací včetně krajské záchranky. To je typický příklad položky, která není vidět, ale dává smysl právě ve chvíli, kdy se něco pokazí. Ve zdravotnictví bývá pozdě hasit problémy až ve chvíli, kdy propuknou naplno.

Co z toho plyne pro obce, spolky a obyvatele

Nejdůležitější praktická zpráva je tato: nejde o nový plošný dotační program, do něhož by se teď mohl kdokoli okamžitě hlásit. Jde především o vnitřní rozdělení krajských peněz mezi resorty, organizace a konkrétní potřeby kraje.

Obce, školy, kulturní instituce, sociální organizace nebo sportovní subjekty mohou profitovat nepřímo, případně přes konkrétní individuální dotace či navazující programy. Ale pro běžného obyvatele je nyní důležitější sledovat, zda se peníze opravdu promění v opravené úseky silnic, stabilnější provoz škol, pokračující sociální projekty a méně odkládanou údržbu.

Je také dobré vnímat rozdíl mezi „novou službou“ a „udržením služby“. Velká část těchto peněz nejde na velkolepé novinky, ale na to, aby se běžné věci dál nerozpadaly. To je politicky méně líbivé, ale pro normální život v kraji často zásadnější.

Letošní druhý balík je mnohem víc o provozu než o stavbách

Možná nejzajímavější číslo není samotných 233 milionů, ale jejich struktura. Lednový balík 166 milionů korun byl z více než 90 % investiční. Současný dubnový balík je už jen zhruba z 53 % investiční a skoro z 43 % neinvestiční. To je velmi výmluvné.

Ukazuje to, že kraj letos neřeší jen to, co postavit nebo opravit, ale stále výrazněji i to, z čeho zaplatit obyčejný provoz: školy, organizace, zaměstnance, služby a rezervy. Jinými slovy: Liberecký kraj letos nevede jen investiční politiku, ale i obrannou politiku proti tomu, aby mu základní veřejné služby nezačaly drhnout.

Co sledovat dál, abyste poznali, že to nebyla jen rozpočtová hra

Správný test této zprávy nepřijde dnes, ale v následujících měsících. U dopravy se ukáže na rozsahu oprav a údržby, u škol na tom, zda změna financování nepedagogů nepřeroste v provozní chaos, u sociálních služeb na pokračování konkrétních projektů a u kultury na tom, jestli se peníze promění ve viditelné výsledky a ne jen ve vnitřní účetnictví.

Pro veřejnost se vyplatí sledovat hlavně další řádné jednání zastupitelstva 28. dubna a potom konkrétní zakázky, rozhodnutí a realizace. Teprve tam se pozná, zda kraj s mimořádnými penězi naložil jako s investicí do fungování regionu, nebo jen jako s krátkodobou záplatou.

Celkově je to spíš dobrá než špatná zpráva. Ne proto, že by kraj náhle zbohatl, ale proto, že má ještě prostor řešit problémy dřív, než přerostou v průšvih. Zároveň je to i varování: jestli musí jít tak velká část mimořádných peněz do provozu, ukazuje to, že veřejné služby v kraji jsou pod větším tlakem, než by se z tiskových titulků mohlo zdát.

Odkazy a kontext

Liberecký kraj: „Díky úsporám z loňského roku může Liberecký kraj rozdělit resortům další desítky milionů korun“

Zápis a usnesení Zastupitelstva Libereckého kraje k rozpočtu na rok 2026, včetně schváleného rámce 16,034 miliardy Kč a zapojení 521 milionů Kč z disponibilních zdrojů roku 2025

Liberecký kraj: „Celkem 166 milionů korun vyšších daňových příjmů z loňského roku míří zejména na rekonstrukce a opravy silnic, do sociálních služeb a cestovního ruchu“

MŠMT / edu.cz: změna financování nepedagogické práce a dalších provozních výdajů škol od 1. ledna 2026

Liberecký kraj: projekt „Dostavba areálu – Domov a Centrum aktivity, Hodkovice nad Mohelkou“

Harmonogram jednání Zastupitelstva Libereckého kraje pro rok 2026