Nezaměstnanost v Libereckém kraji: region zůstává mezi nejhoršími

V březnu přišla v Libereckém kraji malá úleva: bez práce bylo o něco méně lidí než v únoru. Jenže dobrá zpráva končí hned v další větě. Kraj je pořád čtvrtý nejhorší v republice, meziročně má o tisíce uchazečů víc a v některých částech regionu je problém dávno strukturální, ne sezonní.

Nejde o to, že by se trh práce v kraji zlepšoval. Spíš se znovu ukazuje, jak křehký je region, který je stále silně navázaný na průmysl, automotive a vývoj v Německu, ale zároveň nedokáže dost rychle vytvářet nová pracovní místa s vyšší přidanou hodnotou.

Liberecký kraj dnes nevypadá jako region bez práce. Vypadá spíš jako region, kde práce existuje, ale často není tam, kde ji lidé potřebují, není pro ty, kdo ji nejvíc hledají, nebo není v oborech, které by kraj posunuly dopředu. To je horší zpráva. Krátkodobé výkyvy se opravují samy. Strukturální slabost ne.

Březen přinesl úlevu. Jen velmi omezenou

K 31. březnu 2026 evidoval Úřad práce v Libereckém kraji 17 788 uchazečů o zaměstnání, z toho 16 522 dosažitelných. Podíl nezaměstnaných činil 5,78 % podle ČSÚ, respektive v komunikaci Úřadu práce zaokrouhleně 5,8 %. Proti únoru je to zlepšení, proti březnu 2025 ale výrazné zhoršení: kraj má o 2 777 až zhruba 2 800 lidí bez práce více a stále patří k nejproblematičtějším regionům v zemi. V celé republice činil podíl nezaměstnaných 5,03 %, takže Liberecký kraj zůstává citelně nad průměrem.

Důležité je i to, co se stalo před březnem. Už únor 2026 byl v kraji podle ČSÚ nejvyšší únorovou hodnotou za posledních deset let. Březnový pokles tedy neznamená obrat trendu. Znamená hlavně to, že se rozběhly první sezonní práce ve stavebnictví a část lidí z evidence odešla. To pomůže jaru. Nevyřeší to strukturu kraje.

Kde je situace nejhorší: Česká Lípa zlobí, Jablonec má přetlak na místa

Okresní rozdíly nejsou kosmetika. Jsou to dvě různé reality jednoho kraje. Nejvyšší podíl nezaměstnaných má Česká Lípa: 6,15 % a 4 290 uchazečů. Liberec je na 5,86 % a 7 461 uchazečích, tedy s nejvyšším absolutním počtem nezaměstnaných. Semily mají 5,62 % a 2 672 uchazečů, Jablonec nad Nisou 5,34 % a 3 365 uchazečů, tedy nejlepší okresní procento v kraji. Jenže právě Jablonecko má jeden z nejtvrdších detailů v celé statistice: na jedno volné místo připadá 11 lidí. To už není drobný nepoměr. To je přetlak.

Ještě výmluvnější je pohled pod okresní mapu. Úřad práce ve své roční zprávě za rok 2024 označuje za nejvíce ohrožené území Frýdlantský výběžek, tedy Frýdlantsko a Novoměstsko, a vedle něj Tanvaldsko. U těchto mikroregionů se opakují stejné potíže: slabší nabídka práce, horší dopravní obslužnost a vyšší podíl obyvatel ohrožených sociálním vyloučením. Přeloženo do běžné řeči: problém není jen v tom, kolik je kde firem. Problém je i v tom, jak daleko je práce, jaká je doprava a zda se do ní člověk vůbec může reálně dostat.

Největší problém kraje není počet lidí bez práce, ale jejich skladba

Kdo čeká, že hlavní potíž spočívá v „nedostatku pracovních míst“, vidí jen část obrazu. K 31. březnu bylo v kraji evidováno 2 638 volných pracovních míst, což na první pohled není málo. Jenže na jedno místo připadalo 6,74 uchazeče, v Jablonci dokonce zmíněných 11. Současně většina nově hlášených míst mířila v březnu do okresu Liberec a silně se projevily hlavně sezonní profese: stavební dělníci, řidiči, prodavači, později mají přibývat pozice v pohostinství a zemědělství. To pomůže části lidí. Ne všem.

Úřad práce už ve své roční zprávě za rok 2024 popsal, koho trh práce v kraji nejvíc tlačí ke zdi. Dlouhodobě nezaměstnaných bylo na konci roku 4 004, tedy 28,5 % všech uchazečů. Z nich byla více než polovina v evidenci déle než dva roky. V lednu 2026 už kraj evidoval 5 483 dlouhodobě nezaměstnaných, v únoru 5 584, tedy 30,8 % všech uchazečů. Současně platí, že 36,3 % nezaměstnaných v únoru tvořili lidé nad 50 let. To už není přechodná epizoda. To je tvrdý důkaz, že část trhu práce se kraji rozpadá na dvě oddělené zóny: na jedné straně firmy, které ještě shánějí lidi, na druhé straně lidé, kteří se do těchto firem nedostanou nebo v nich dlouhodobě nevydrží.

Stejně nepříjemná je vzdělanostní skladba uchazečů. Na konci roku 2024 mělo 71,2 % evidovaných vzdělání nižší než střední škola s maturitou. Nejpočetnější skupinou byli lidé se středním vzděláním bez maturity a vysoký zůstal i podíl uchazečů jen se základním vzděláním. Když se k tomu připočte fakt, že Liberecký kraj je stále silně průmyslový, dostanete klasický regionální paradox: firmy potřebují kvalifikaci, flexibilitu a často i dojíždění, ale velká část uchazečů přichází s profily, které se s novou poptávkou míjejí.

Proč je Liberecký kraj tak zranitelný

Úřad práce to ve své prognóze napsal bez zbytečných kudrlinek: vývoj trhu práce v kraji je nejvíc navázaný na globální situaci v automobilovém průmyslu a na hospodářský vývoj v Německu, protože drtivá většina významných průmyslových podniků v kraji je na tuto osu nějak napojena. K tomu připočítává vysoké ceny energií, slabší odbyt a tlak na růst mezd v soukromém sektoru. To je jádro problému. Region není slabý proto, že by se lidé málo snažili. Je slabý proto, že stojí na ekonomice citlivé na vnější otřesy a na firmách, které často optimalizují provoz dřív, než začnou znovu nabírat.

Tohle dobře zapadá i do širších krajských dokumentů. RIS3 strategie Libereckého kraje připomíná, že kraj vytváří nižší přidanou hodnotu, jeho HDP na obyvatele činí jen 67,7 % průměru ČR a hrubý fixní kapitál dosahuje 76 % republikového průměru, což bylo v roce 2021 mezi kraji druhé nejnižší číslo. Zároveň kraj patří mezi regiony s nízkým počtem rychle rostoucích firem a velká část podniků v globálních řetězcích zůstává spíše v roli dodavatelů než tvůrců vlastního silného produktu. Přeloženo: v kraji je hodně šikovných lidí a slušná průmyslová tradice, ale méně kapitálu, méně rychle rostoucích firem a méně pracovních míst, která by byla odolná vůči prvnímu většímu otřesu.

Souvislost s odchodem firem a slabšími investicemi je reálná. Jen není tak jednoduchá

Veřejná data zatím neukazují, že by Liberecký kraj padal kvůli jednomu velkému „útěku investorů“. Ukazují ale něco jiného: kraj je citlivý na oslabení průmyslu a útlum větších zaměstnavatelů. Úřad práce ve výroční zprávě výslovně uvádí, že mezi nejvýznamnější případy hromadného propouštění v roce 2024 patřily DIAMO a Adient na Českolipsku. U Adientu se dopad propsal i do regionální reality: výroba v České Lípě a Stráži pod Ralskem skončila, podle Českého rozhlasu šlo přibližně o 1 100 pracovních míst, přičemž samotný závod ve Stráži dříve zaměstnával kolem 700 lidí. To už není účetní poznámka. To je zásah do města, obchodů, škol i místní spotřeby.

V tomto smyslu spolu nezaměstnanost, investice a odchody firem souvisejí velmi přímo. Ne tak, že by kraj přišel o všechny zaměstnavatele najednou, ale tak, že nemá dost nových silných projektů, které by otřesy rychle vyrovnaly. Když v kraji ubude větší zaměstnavatel a proti němu nestojí připravená náhrada s vyšší přidanou hodnotou, problém se rozlije do statistik během několika měsíců. A právě to dnes Liberecký kraj zažívá.

Mzdy rostou, ale kraj stejně slábne

Na první pohled to nevypadá logicky. Průměrná hrubá mzda v Libereckém kraji za rok 2025 vzrostla na 43 967 Kč, ve čtvrtém čtvrtletí dosáhla 47 176 Kč. Jenže růst mezd sám o sobě region nespasí. Pokud zároveň ubývají vhodná pracovní místa pro slabší skupiny, klesá investiční síla kraje a firmy zůstávají především dodavateli v cizích řetězcích, vyšší průměrná mzda pomůže hlavně těm, kdo už práci mají. Ne těm, kdo z trhu vypadli. To je jeden z důvodů, proč mohou v jednom kraji růst mzdy i nezaměstnanost zároveň.

Co v tom může dělat kraj a stát

Kraj sám nezastaví evropskou krizi automotive. Může ale dělat tři důležité věci. Zaprvé tlačit na lepší dopravní napojení a mobilitu práce v problémových částech kraje. Zadruhé podporovat rychlejší přechod lidí do jiných oborů, hlavně přes rekvalifikace, technické vzdělávání a propojení škol s firmami. Zatřetí přestat si namlouvat, že každý investor je výhra, a víc soustředit podporu na obory s vyšší přidanou hodnotou, které nejsou jen levnou montovnou napojenou na zahraniční poptávku. To není ideologie. To je základní obrana regionu.

Stát pak musí fungovat rychleji u hromadného propouštění, brownfieldů a podpory mobility. A Úřad práce by neměl být jen evidence a razítko. V regionu, kde přes 30 % uchazečů tvoří dlouhodobě nezaměstnaní, musí být aktivní politika zaměstnanosti vidět víc než dnes.

Co se vyplatí, když jste přišli o práci

Kdo o práci přišel nebo ji cítí jako nejistou, neměl by čekat na „lepší dobu“. Úřad práce dnes umožňuje online evidenci přes Klientskou zónu Jenda, nabízí vyhledávání míst podle dojezdové vzdálenosti, rekvalifikace a příspěvek na dojížďku. Důležitá novinka: u zvolené rekvalifikace začínající od 1. ledna 2026 může uchazeč pobírat 80 % předchozího čistého příjmu za dny účasti na kurzu. Prakticky to znamená jediné: kdo potřebuje změnit obor, měl by to řešit co nejdřív, ne až po roce v evidenci.

Pro obyvatele Libereckého kraje dnes platí prosté pravidlo: největší riziko není krátká nezaměstnanost, ale dlouhé uvíznutí mimo trh práce. A čím dřív člověk začne řešit kvalifikaci, dojížďku nebo změnu oboru, tím vyšší má šanci, že do té druhé statistiky nespadne.

Region nepotřebuje uklidňovat. Potřebuje si přiznat, že levná průmyslová jistota končí

Březnový pokles nezaměstnanosti je dobrá zpráva jen pro titulky. Pro skutečný obraz kraje je to zpráva malá. Liberecký kraj zůstává mezi nejhoršími v republice, dlouhodobá nezaměstnanost roste, problémové mikroregiony se opakují a vazba na automotive a Německo zůstává nebezpečně silná. Kdo dnes říká, že „trh práce se srovná sám“, buď nečte data, nebo nechce číst realitu.

A tady je ten nepříjemný, ale poctivý závěr: Liberecký kraj není obětí jedné krize. Je obětí příliš dlouhé víry, že montovna a subdodavatelský průmysl stačí jako strategie na další desetiletí. Nestačí. Dokud kraj nezíská víc investic s vyšší přidanou hodnotou, lepší mobilitu práce a rychlejší převod lidí z ohrožených profesí do nových oborů, bude každé jaro přinášet stejné uklidnění a každý podzim stejný návrat problému.

Odkazy a kontext

Český statistický úřad: Nezaměstnanost v Libereckém kraji po devíti měsících znovu poklesla.

Úřad práce ČR, Krajská pobočka v Liberci: Nezaměstnanost v Libereckém kraji v březnu 2026.

Úřad práce ČR: Zpráva o situaci na trhu práce v Libereckém kraji za rok 2024.

RIS3 strategie pro území Libereckého kraje.

Český rozhlas a související veřejně dostupné informace k propouštění Adient na Českolipsku.

Úřad práce ČR a MPSV: Co dělat při ztrátě zaměstnání; služby ÚP; pravidla rekvalifikací a změny podpory.