Kraj pošle do zdravotnictví téměř 9,8 milionu. Nejvíc půjde na personál nemocnic

Liberecký kraj připravuje rozdělení téměř 9,8 milionu korun na 72 zdravotnických projektů. Peníze mají pomoci pacientským organizacím, prevenci, lidem se zdravotním postižením i nemocnicím, které potřebují udržet a získat zdravotnický personál. Nejde o jednu velkou investici do budovy nebo přístrojů. Tentokrát jde hlavně o „měkkou“ podporu: pobyty pro nemocné a zdravotně postižené, menší preventivní projekty, kompenzační pomůcky a kontakt nemocnic se studenty zdravotnických oborů.

Malé projekty, ale praktický dopad

Zdravotnictví se často řeší přes velká slova: urgentní příjem, centrální pavilon, nedostatek lékařů, čekací doby, spádovost nemocnic. Jenže pro část obyvatel kraje má stejnou váhu i zdánlivě menší pomoc: rekondiční pobyt po léčbě, cvičení pro lidi s roztroušenou sklerózou, zdravotní pomůcka, kurz první pomoci nebo preventivní projekt v místě, kam se člověk reálně dostane.

Právě na tento typ podpory míří aktuální balík peněz z Dotačního fondu Libereckého kraje v oblasti zdravotnictví. Podle krajské tiskové zprávy se má rozdělit celkem 9 789 949 Kč. Z toho 7 000 000 Kč půjde na personální zajištění zdravotních služeb v páteřních nemocnicích, 1 400 500 Kč na preventivní a léčebné projekty, 1 337 350 Kč na ozdravné a rekondiční pobyty a 52 099 Kč na podporu jedné žádosti v oblasti pomoci osobám se zdravotním postižením.

Největší část míří do nemocnic

Nejvýraznější položkou je program 9.5, tedy podpora personálního zajištění zdravotních služeb. Do něj se zapojily tři nemocniční subjekty a mají si rozdělit 7 milionů korun. To je více než 70 % celého aktuálního balíku.

Konkrétně má Krajská nemocnice Liberec získat 4 000 000 Kč na podporu vstupu studentů lékařských a nelékařských oborů do pracovního života. Masarykova městská nemocnice v Jilemnici má získat 1 500 000 Kč a Nemocnice Jablonec nad Nisou také 1 500 000 Kč.

Tady je podstatná pointa: kraj tím neřeší jen dnešní směny, ale budoucí personál. Nemocnice se snaží navázat studenty na praxi, ukázat jim reálný provoz a zvýšit šanci, že po škole zůstanou v regionu. V době, kdy ÚZIS upozorňuje na demografické změny zdravotnického personálu i rostoucí nároky stárnoucí populace, je to jeden z praktických směrů, kudy se regiony snaží bránit budoucímu nedostatku lidí.

Prevence a pacientské organizace nejsou okraj

Druhý největší objem peněz, 1 400 500 Kč, míří do preventivních a léčebných projektů. Kraj eviduje 35 žádostí a všechny byly administrativně způsobilé. To je dobrá zpráva: v této části nejde o peníze, které by propadly kvůli formálním chybám žadatelů.

Dalších 1 337 350 Kč má jít na ozdravné a rekondiční pobyty pro zdravotně nebo tělesně postižené občany. Tady bylo podáno 33 žádostí. Tento typ podpory má často přímý dopad na konkrétní lidi: pacienty po léčbě, chronicky nemocné, lidi s omezenou pohyblivostí nebo členy organizací, které dlouhodobě pomáhají tam, kam se běžná zdravotní péče nedostane.

Na první pohled jsou to menší částky. V praxi ale mohou rozhodovat o tom, zda se pobyt, cvičení, rehabilitační aktivita nebo podpůrná akce uskuteční, nebo zůstane jen na papíře.

Jedna žádost na pomůcky ukazuje slabé místo systému

Nejmenší částka, 52 099 Kč, jde v aktuálním rozdělení do programu 9.3 Podpora osob se zdravotním postižením. Program je určen mimo jiné na zdravotní a kompenzační pomůcky, které nejsou plně hrazeny z veřejného zdravotního pojištění. Původní alokace programu byla 300 000 Kč, ale podána byla jen jedna žádost.

To je důležitý signál. Nemusí to znamenat, že v kraji nejsou lidé, kteří podobnou podporu potřebují. Může to znamenat i to, že se o programu málo ví, že žádost je pro část lidí příliš složitá, nebo že se k informaci nedostanou právě ti, kteří by ji potřebovali nejvíc. Pokud má kraj podobné programy udržovat, vyplatí se sledovat nejen částky, ale také to, kdo o ně dokáže požádat.

Krátkodobá podpora neřeší hlavní problémy dostupnosti zdravotní péče v kraji

Z kritického pohledu je rozdělení peněz obhajitelné, ale jen jako dílčí a spíše krátkodobá podpora, nikoli jako odpověď na hlavní problémy dostupnosti zdravotní péče v kraji. Největší část, tedy 7 milionů korun, směřuje na personální zajištění páteřních nemocnic, což dává smysl: bez lékařů, sester a dalších zdravotníků nepomůže ani moderní budova, ani přístroje. Samotný kraj u programu 9.5 uvádí jako účel stabilizaci a dostatek zdravotnického personálu, tedy problém, který je reálný a strategický. Jenže účelnost bude možné posoudit až podle výsledku: kolik studentů a mladých zdravotníků se podaří skutečně přivést do praxe, kolik jich v nemocnicích zůstane a zda se to projeví na dostupnosti služeb pro pacienty. Pokud peníze skončí hlavně jako jednorázová propagační nebo motivační injekce bez měřitelných závazků, půjde spíš o dobře míněnou, ale slabou náplast.

Problém je také v poměru mezi tím, co kraj podporuje, a tím, co obyvatele nejvíc pálí: čekací doby, dostupnost ambulantních specialistů, stomatologů, praktických lékařů, návazná péče, doprava za péčí z menších obcí a kapacita služeb pro seniory a chronicky nemocné. Programy na rekondiční pobyty a prevenci jsou užitečné a lidsky důležité, ale jejich objem je malý a samy o sobě systém nezmění. Zvlášť nápadné je, že v programu podpory osob se zdravotním postižením byla podána jen jedna žádost, přestože potřeba kompenzačních pomůcek a podpory v běžném životě v regionu zjevně nezmizela. To naznačuje slabé místo: buď je program málo známý, málo dostupný, nebo administrativně nepřitažlivý pro ty, kteří by jej potřebovali. Optimální rozdělení by proto nemělo končit u otázky „kolik peněz se rozdělilo“, ale u tvrdší otázky: zda kraj umí peníze nasměrovat tam, kde nejvíc zkrátí cestu pacienta k péči, sníží bariéry pro zranitelné lidi a dlouhodobě udrží zdravotníky v regionu.

Zajímavost: kraj přesouval peníze tam, kde byl větší zájem

Nečekaný detail je v přesunech mezi programy. U rekondičních pobytů nestačila původní částka 950 000 Kč, proto se program posílil z rezerv programů 9.3 a 9.4. Podobně preventivní a léčebné projekty dostaly navíc peníze z rezervy programu 9.4. Výsledkem je, že po rozdělení má být zůstatek v nespecifikovaných rezervách u sledovaných programů nulový.

Jinými slovy: nejde jen o mechanické rozdělení předem napsané tabulky. Kraj peníze přeléval podle reálné poptávky. To je správný princip, pokud je transparentní a doložený. Současně to ukazuje, kde byl zájem největší: rekondiční pobyty, prevence a personál nemocnic.

Co z toho plyne pro obyvatele kraje

Pro běžného obyvatele Libereckého kraje je hlavní zpráva jednoduchá: část peněz půjde do nemocnic, ale část také do menších projektů, které mohou lidem pomoci přímo v každodenním životě. Pokud jste členy pacientské organizace, pečujete o člověka se zdravotním postižením nebo řešíte kompenzační pomůcku, vyplatí se sledovat dotační programy kraje v předstihu. Žádosti se podávají elektronicky přes dotační portál a rozhodují termíny.

Druhá zpráva je strategická: zdravotnictví v kraji se nebude lámat jen na budovách a přístrojích, ale také na lidech. Pokud nemocnice nedokážou přitáhnout studenty a udržet zdravotníky, budou mít pacienti problém bez ohledu na to, jak moderní bude budova. Podpora studentů proto není kosmetický výdaj, ale pojištění budoucí dostupnosti péče.

Peníze jsou začátek, sledovat se musí výsledek

Aktuální rozdělení téměř 9,8 milionu korun je smysluplné hlavně tehdy, pokud bude možné po skončení projektů ověřit, co skutečně přinesly. Kolik studentů se podařilo zapojit? Kolik lidí využilo rekondiční pobyty? Kolik preventivních akcí reálně proběhlo? A dostala se pomoc k lidem, kteří ji potřebovali nejvíc?

Krajská podpora zdravotnictví má největší hodnotu tam, kde se změní v konkrétní službu, konkrétního zdravotníka nebo konkrétního pacienta, kterému se uleví. Právě to bude dobré sledovat dál: nejen kolik peněz se rozdělilo, ale zda se z nich stala skutečná péče.

Odkazy a kontext

Liberecký kraj: článek „Na podporu zdravotnictví vyčlení Liberecký kraj téměř 9,8 milionu korun“.

Výpis usnesení Výboru zdravotnictví Zastupitelstva Libereckého kraje ze dne 22. dubna 2026, včetně návrhu rozdělení dotací a příjemců programu 9.5.

Dotační fond Libereckého kraje – programy 9.1, 9.2, 9.3 a 9.5 v oblasti zdravotnictví.

Liberecký kraj: přehled koncepcí rozvoje zdravotnictví a Koncepce zdravotních služeb v lůžkových zařízeních Libereckého kraje.

Ministerstvo zdravotnictví / ÚZIS: Strategický rámec Zdraví 2035 a upozornění na demografické změny ve zdravotnictví.