Lepší silnice, záložní dispečink záchranky a méně úředníků: co kraj právě schválil

Liberecký kraj po jednání rady oznámil několik rozhodnutí, která lidé poznají různě: někde v podobě oprav silnic a nových chodníků, jinde jako bezpečnější zázemí záchranky, podporu památek nebo úsporu tří míst na úřadě. Dobrá zpráva zní: peníze jdou do konkrétních věcí. Otázka zní: pozná to člověk opravdu na cestě, u lékařské pomoci a při jednání s úřadem?

Když kraj oznámí, že „investuje do infrastruktury“, většině lidí to nic neřekne. Když ale řekne: tady se konečně opraví rozbitá silnice, tady přibude chodník, záchranka bude mít záložní dispečink a na úřadě se má část provozu odbavit digitálně, už je to jiná řeč.

Právě tak lze číst poslední balík rozhodnutí Rady Libereckého kraje. Není to jedna velká stavba ani jedna politická kauza. Je to spíš výřez z běžného krajského vládnutí: peníze na silnice, záchranku, památky, muzea a zároveň malý personální škrt na krajském úřadě. A přesně tady je dobré se ptát jednoduše: co z toho budete mít vy – a co by se mělo hlídat?

Kraj opraví tři silniční úseky. Nejdůležitější otázka není „kolik“, ale „kde to pocítíte“

Nejviditelnější část rozhodnutí se týká dopravy. Krajští radní schválili výběr dodavatelů pro tři akce: silnici II/263 mezi Valteřicemi a Horní Policí, silnici III/28711 v Rychnově u Jablonce nad Nisou se smíšenou stezkou v Kokonínské ulici a silnici III/2711 s chodníkem v Bílém Kostele nad Nisou.

Pro běžného člověka to znamená tři různé dopady. Na Českolipsku má jít o delší rekonstrukci silnice mezi Valteřicemi a Horní Policí v délce 3,409 kilometru. V Rychnově u Jablonce nad Nisou nejde jen o vozovku, ale také o stezku pro chodce a cyklisty. V Bílém Kostele nad Nisou se vedle opravy krajské silnice řeší i nový chodník.

To je důležité. Kvalita silnice je jedna věc. Bezpečnost lidí, kteří po ní chodí pěšky nebo jezdí na kole, je věc druhá. Zvlášť v menších obcích bývá rozdíl mezi „opravenou silnicí“ a „opraveným veřejným prostorem“ zásadní. Nový asfalt může zrychlit auta. Chodník a bezpečné odvodnění mohou zlepšit život místním.

Pozor na čísla: kraj říká 88 milionů, ale stavby dohromady vypadají větší

Tisková zpráva uvádí, že kraj do oprav tří silnic investuje téměř 88 milionů korun. Když se ale podíváte na jednotlivé stavební balíky, zjistíte zajímavější obraz.

Zakázka Valteřice – Horní Police má cenu 60 237 150,36 Kč včetně DPH. Rychnovský společný projekt má cenu 56 700 600 Kč včetně DPH, z toho krajská silnice vyjde na 12 523 500 Kč a městská stezka na 44 177 100 Kč. Bílý Kostel má celkovou cenu 40 998 793 Kč, z toho krajská silnice stojí 15 004 000 Kč a obecní chodník 25 994 793 Kč.

Jinými slovy: krajská část se blíží 88 milionům korun, ale celkové stavební práce u těchto tří akcí dávají dohromady zhruba 158 milionů korun. To není chyba, ale důležitý rozdíl. Část nákladů nesou obce nebo města, protože vedle silnic vznikají i chodníky a stezky. Pro čtenáře je proto přesnější neptat se jen „kolik dal kraj“, ale také „kolik se v místě skutečně prostaví a kdo za kterou část odpovídá“.

U společných projektů bývá největší slabinou koordinace. Když kraj opraví silnici, obec řeší chodník, do toho se přidá odvodnění, přeložky a dopravní značení, lidé neřeší, čí je která položka. Vidí hlavně uzavírku, objížďku a termín dokončení. Právě u Rychnova a Bílého Kostela bude proto klíčové, aby kraj i samosprávy dobře komunikovaly harmonogram a aby se práce nerozpadly na sérii navazujících omezení.

Silnice nejsou drobnost. Kraj do nich letos míří rekordně vysoko

Tři schválené akce nejsou izolovaný výstřel. Liberecký kraj už v lednu uvedl, že v roce 2025 investoval do rekonstrukcí a oprav silnic 1,1551 miliardy korun, dokončil 43 stavebních akcí, zrekonstruoval či opravil 70,15 kilometru silnic a 19 mostů. Pro rok 2026 měl tehdy na silnice prozatím připraveno 960 milionů korun, z toho 310 milionů z evropských zdrojů.

Nyní kraj uvádí, že letošní částku na rekonstrukce krajských silnic a mostů navýšil z původních 960 milionů na 1,128 miliardy korun [1]. To už je částka, která není jen účetní položkou. Silnice v Libereckém kraji nejsou pohodlný detail; v kopcovitém regionu s mnoha menšími obcemi rozhodují o tom, jak rychle se dostanete do práce, školy, nemocnice nebo za službami.

Zároveň platí, že miliarda do silnic sama o sobě nic nezaručuje. Rozhodující bude výsledek: kolik úseků se opraví kvalitně, kolik staveb se dokončí včas a zda kraj dokáže lidem vysvětlit, proč se kope právě tam, kde se kope. Dopravní stavby jsou z povahy věci nevděčné: dokud probíhají, obtěžují. Smysl začnou dávat až ve chvíli, kdy se po nich dá normálně jezdit.

Záchranka v Jablonci: investice, kterou nechcete potřebovat, ale chcete ji mít

Druhá silná zpráva se týká zdravotnické záchranné služby. Kraj schválil výběr dodavatele zakázky „ZZS LK – IS a technologie záložního operačního střediska v Jablonci nad Nisou“. Vybranou firmou je TOTAL SERVICE a.s. s nabídkovou cenou 61,37 milionu korun bez DPH. Podle kraje má jít o nové hardwarové a softwarové vybavení, modernizaci komunikační infrastruktury a dlouhodobý servis a podporu systému.

To zní technicky, ale praktický význam je jednoduchý: záchranka musí fungovat i ve chvíli, kdy se něco pokazí. Nejde jen o sanitku v ulici. Jde o operační řízení, komunikaci, dispečink, data, schopnost přesměrovat provoz a koordinovat zásahy při běžných i mimořádných událostech.

Zákon o zdravotnické záchranné službě stanoví, že dostupnost záchranky je dána plánem pokrytí výjezdovými základnami tak, aby místo události bylo dosažitelné z nejbližší výjezdové základny v dojezdové době do 20 minut; zároveň zákon počítá s výjimkami při nepříznivých dopravních, povětrnostních nebo jiných mimořádných okolnostech. Právě proto je záložní operační středisko důležité: není to luxusní IT hračka, ale součást odolnosti systému.

Tady je nutná kontrola: záchranka není místo, kde se má šetřit naslepo, ale ani utrácet potmě

Veřejné zdroje zároveň ukazují, že jablonecký projekt záchranky má širší rámec. Oficiální projektová stránka kraje popisuje výstavbu výjezdové základny ZZS LK v Jablonci nad Nisou, kde má ve třetím nadzemním podlaží vzniknout plnohodnotné záložní operační středisko. V prvních dvou podlažích mají být prostory pro výjezdové skupiny. Kraj u projektu uvádí celkové výdaje 156 727 340 Kč, dotaci 75 860 044 Kč a výdaje Libereckého kraje 80 867 296 Kč.

Projektová karta IROP zase popisuje účel projektu jako posílení systému ochrany obyvatelstva a připravenosti základních složek integrovaného záchranného systému na mimořádné události a nové hrozby. Uvádí dotaci EU 75 860 044 Kč, veřejné zdroje ČR 13 387 066,59 Kč a celkovou částku 89 247 111 Kč.

To je přesně místo, kde by veřejnost měla číst čísla opatrně. Ne proto, že by nutně bylo něco špatně, ale proto, že různé dokumenty často mluví o různých částech téhož projektu: jednou o celé stavbě, jindy o uznatelných výdajích, jindy o technologické zakázce. U takových projektů se vyplatí sledovat tři věci: konečnou smlouvu, dodatky a servisní náklady po spuštění. U záchranky nejde jen o to systém koupit. Jde o to, aby dlouhodobě fungoval, aby byl bezpečný a aby kraj nebyl do budoucna rukojmím drahé podpory.

Méně míst na úřadě: velká reforma to není, ale symbol to je

Krajský úřad Libereckého kraje má od 1. srpna 2026 snížit počet pracovních pozic ze 450 na 447. Dvě místa se ruší na oddělení kontaktního centra kvůli spuštění digitální recepční M2C e-Reception v budově Evropského domu. Systém má převzít ohlašování návštěv a správu zabezpečeného vstupu. Zbývající služby spojené s budovou E převezme recepce v hlavní budově. Kraj zároveň tvrdí, že kontaktní centrum i Czech POINT zachovají služby v plném rozsahu.

Tři místa ze 450 znamenají snížení o zhruba 0,7 %. To není revoluce. Je to spíš test, jestli digitalizace opravdu ušetří práci, nebo jen přesune zátěž jinam.

Pro občana je klíčová jednoduchá věc: bude vyřízení rychlejší, stejně dobré, nebo horší? Digitální recepce může dávat smysl tam, kde odbaví rutinní vstup, sníží čekání a uvolní lidi na práci, kterou stroj neumí. Pokud ale návštěvník skončí před obrazovkou bez pomoci, bude to jen moderní verze starého problému: úřad šetří, občan tápe.

Kritická kontrola proto nemá znít „digitalizace ano, nebo ne“. Má znít: kolik lidí systém skutečně odbaví, kolik bude výpadků, kdo pomůže seniorům nebo lidem, kteří si s digitálním vstupem neporadí, a zda úspora tří míst nebude vykoupena horší dostupností služby.

Sociální projekty: méně lidí, ale navazující práce má pokračovat

Jedno místo se ruší také na odboru sociálních věcí. Podle kraje na konci března a dubna skončily dva projekty zaměřené na podporu sociálních služeb a reformu péče o duševní zdraví, na kterých pracovalo šest zaměstnanců. Kraj zároveň zahájil dva navazující projekty, na nichž má pracovat pět zaměstnanců hrazených z projektových prostředků. Místa mají zůstat zachována pouze po dobu trvání projektů.

Tady je potřeba říct věc natvrdo: projektové financování je praktické, ale umí být zrádné. Umožní zaplatit lidi z konkrétního programu, ale zároveň vytváří dočasnost. V sociálních službách a péči o duševní zdraví přitom kontinuita není drobnost. Lidé, organizace a obce potřebují vědět, na koho se obracet a zda podpora nezmizí s koncem projektu.

Dobrá zpráva je, že kraj navazující projekty spustil. Slabé místo je v tom, že pracovní kapacita klesá ze šesti lidí na pět a je svázaná s trváním projektů. U tak citlivé oblasti by se mělo sledovat, jestli se s poklesem personální kapacity neztratí část terénní, metodické nebo koordinační práce.

Památky nejsou jen kostely a zdi. Jsou to místa, která mohou znovu žít

Kraj zároveň rozdělí 5,2 milionu korun z individuálních dotací na obnovu památek. Peníze mají jít například na bývalou přádelnu Johanna Priebsche v Liberci, zámek Vartenberk ve Stráži pod Ralskem, střechu Muzea a Pojizerské galerie v Semilech, kostel ve Volfarticích, kostel Nalezení svatého Kříže v Liberci, věž kostela sv. Prokopa v Hodkovicích nad Mohelkou nebo věž kostela sv. Šimona a Judy v Žibřidicích.

Samostatně kraj uvádí, že v roce 2026 podpořil obnovu památek z dotačního programu částkou 22 milionů korun a že z obou zdrojů letos na památky dává celkem 39 milionů korun. Už dříve kraj vyhlásil program 7.2 „Záchrana a obnova památek v Libereckém kraji“ s připravenými 15 miliony korun a s elektronickým podáváním žádostí.

Pro část veřejnosti bude kultura a památky vždy snadný terč: „Proč opravovat kostel, když jsou rozbité silnice?“ Jenže tak jednoduché to není. Památky nejsou jen staré zdi. Často jsou to dominanty obcí, místa spolkového života, turistické cíle, orientační body i kus místní paměti. V kraji, který dlouhodobě těží z cestovního ruchu, není opravená památka jen estetická záležitost. Může pomoci i hospodám, průvodcům, ubytování, školám nebo komunitnímu životu.

Kritická otázka ale zůstává: kdo bude mít z opravené památky užitek? Pokud veřejné peníze pomáhají zachránit objekt, mělo by být jasné, zda a jak bude přístupný veřejnosti, zda bude sloužit komunitě a jestli dotace není jen záplata bez dlouhodobého plánu.

Muzea z kraje uspěla celostátně. A není to jen hezká zpráva do kultury

Liberecký kraj v tiskové zprávě připomíná také úspěch dvou krajských muzeí v soutěži Gloria musaealis. Severočeské muzeum v Liberci zvítězilo v kategorii Muzejní výstava roku 2025 s výstavou „Lidé ve válce: Osudy obyvatel Liberce za 2. světové války“. Vlastivědné muzeum a galerie v České Lípě získalo třetí místo s projektem „Narativ 1945“.

Ministerstvo kultury uvádí, že v Nostickém paláci byly 18. května 2026 vyhlášeny výsledky 24. ročníku soutěže Gloria musaealis, kterou společně vyhlašují Ministerstvo kultury, Asociace muzeí a galerií ČR a Český výbor ICOM. Do ročníku se podle ministerstva přihlásilo 61 muzeí a galerií s 96 projekty, z toho 55 v kategorii Muzejní výstava roku. Asociace muzeí a galerií potvrdila, že vyhlášení proběhlo 18. května 2026 v Konírně Nostického paláce.

To není jen pochvala pro muzejníky. Obě oceněné výstavy se dotýkají války, roku 1945, odsunu, místní paměti a proměn výkladu dějin. To jsou témata, která v regionu nejsou mrtvá. Liberecko, Českolipsko i celý sever Čech mají historii, která se nedá zjednodušit na školní nástěnku. Když se muzeu podaří ukázat ji srozumitelně, lidsky a bez černobílosti, je to veřejná služba.

A také připomínka pro politiku: kultura má smysl tehdy, když není jen slavnostním provozem pro zasvěcené. Má smysl, když pomáhá lidem chápat místo, kde žijí.

Když se kraj chlubí, ptejte se na výsledek

Balík rozhodnutí Rady Libereckého kraje působí na první pohled pozitivně. Opraví se silnice, posílí se zázemí záchranky, podpoří se památky, muzea slaví úspěch a úřad zkusí část provozu zefektivnit digitalizací. To všechno jsou věci, které mohou obyvatelům kraje prospět.

Jenže skutečný test nepřijde v tiskové zprávě. Přijde na objížďkách, při dokončení staveb, v provozu záchranky, u recepce krajského úřadu a v tom, jestli opravené památky budou dál žít. Dobrá krajská politika se nepozná podle slov „modernizace“, „optimalizace“ a „podpora“. Pozná se podle toho, jestli člověk bezpečněji dojde po chodníku, rychleji projede opraveným úsekem, dovolá se pomoci, vyřídí věc na úřadě a má ve svém okolí místa, která nechátrají.

Z praktického hlediska se nyní vyplatí sledovat hlavně čtyři věci: termíny dopravních staveb, smlouvu a servisní podmínky u technologií záchranky, dopad digitální recepce na lidi, kteří potřebují osobní pomoc, a veřejný přínos památkových dotací. Právě tam se ukáže, jestli jde jen o dobře napsanou zprávu, nebo o rozhodnutí, která kraj opravdu posunou.

Zdroje a kontext

ZZS LK – Výstavba výjezdové základny a záložního operačního střediska v Jablonci nad Nisou, Liberecký kraj, projektová stránka.
URL: https://www.kraj-lbc.cz/projekty/zzs-lk-vystavba-vyjezdove-zakladny-a-zalozniho-operacniho-strediska-v-jablonci-nad-nisou-r579992.htm

ZZS LK – Výstavba výjezdové základny a záložního operačního střediska v Jablonci nad Nisou, IROP, projektová karta.
URL: https://irop.gov.cz/cs/projekty-2021-2027/06-02-zelena-infrastruktura-mest-a-obci-a-ochrana/zzs-lk-vystavba-vyjezdove-zakladny-a-zalozniho-ope

Zákon č. 374/2011 Sb., o zdravotnické záchranné službě, Zákony pro lidi.
URL: https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2011-374

Rekonstrukce a velkoplošné opravy silnic a mostů pokračují i v novém roce, Liberecký kraj, 14. ledna 2026.
URL: https://www.kraj-lbc.cz/aktuality/rekonstrukce-a-velkoplosne-opravy-silnic-a-mostu-pokracuji-i-v-novem-roce-kraj-vybira-firmy-a-soutezi-dalsi-zakazky-n586510.htm

Liberecký kraj opět vyhlašuje dotační program na záchranu a obnovu památek. Připraveno je 15 milionů korun, Liberecký kraj, 16. prosince 2025.
URL: https://www.kraj-lbc.cz/aktuality/liberecky-kraj-opet-vyhlasuje-dotacni-program-na-zachranu-a-obnovu-pamatek-pripraveno-je-15-milionu-korun-n585807.htm

7.2 Záchrana a obnova památek v Libereckém kraji 2026, dotační portál Libereckého kraje.
URL: https://dotace.kraj-lbc.cz/pamatkova-pece/7-2-zachrana-a-obnova-pamatek-v-libereckem-kraji-2026-d457002.htm

Ministerstvo kultury ocenilo vítěze soutěže Gloria musaealis 2025, Ministerstvo kultury ČR, 18. května 2026.
URL: https://www.mk.gov.cz/novinky-a-media-cs-4/6554cs-ministerstvo-kultury-ocenilo-viteze-souteze-gloria-musaealis-2025

Ceny Gloria musaealis za rok 2025, Asociace muzeí a galerií ČR / Pro kulturu, 19. května 2026.
URL: https://www.pro-kulturu.cz/ceny-gloria-musaealis-za-rok-2025/