Covidové účty: Jan Blatný. Ministr, který chtěl chaos nahradit tabulkou

Jan Blatný přišel na ministerstvo se slibem rozhodování podle dat a s PES, který měl lidem vrátit předvídatelnost. Za jeho vedení ale vznikla i opatření, která později neobstála před Nejvyšším správním soudem kvůli odůvodnění či proporcionalitě. A přesto právě Blatný dokázal u Sputniku říct politickému tlaku ne.

PES sliboval předvídatelnost, ale skóre nikdy automaticky neurčovalo konkrétní restrikce.

Několik opatření MZ z Blatného období později před NSS neobstálo kvůli právnímu či faktickému odůvodnění; některá nesla přímo jeho podpis.

Blatný současně odolal tlaku Miloše Zemana na použití Sputniku V bez standardního evropského schválení a osobní covidový finanční prospěch se nám nepodařilo doložit.

Jan Blatný si při nástupu do funkce postavil laťku sám. Když se 29. října 2020 stal ministrem zdravotnictví, slíbil, že další rozhodování resortu bude založené na datech, která budou sdílená, srozumitelná a diskutovaná s odborníky. Nebyl to neurčitý politický slogan. Byl to veřejně vyslovený standard, podle kterého lze jeho pět měsíců ve funkci hodnotit.

O dva týdny později dostal český covidový chaos tabulku, pět barev a jméno PES. Systém měl podle ministerstva zvýšit „čitelnost a predikovatelnost“ epidemie. Lidé měli vědět, zda se mají připravit na rozvolňování, nebo na další utažení života.

PES = Protiepidemický systém – převáděl vývoj epidemie do skóre od 0 do 100 a pěti barevných stupňů, k nimž měl být přiřazen rámec omezení.

Jenže právě tady začíná Blatného účet.

Jeho problém není v tom, že na přelomu zimy 2020 a 2021 chtěl v mimořádně vážné situaci něco dělat. Nemocnice byly skutečně pod extrémním tlakem a stát neměl luxus epidemii ignorovat. Otázka začíná o krok dál: když stát zavře školy, obchody, omezí cestování, nařídí testování a stanoví lidem, co mají nosit na obličeji, jak přesvědčivě musí doložit, proč je nutné právě toto opatření, právě v tomto rozsahu a právě v této chvíli?

U ministra, který svou autoritu postavil na datech, je to otázka základní.

Série Covidové účty se vrací k lidem, kteří v době pandemie dostali mimořádnou moc – a k otázce, kdo ji použil odpovědně, kdo chaoticky a kdo dodnes dluží vysvětlení. Covidové účty: Proč se vracíme k moci, zákazům a miliardám z pandemie

► Přečtěte si také: Covidové účty: Adam Vojtěch. Ministr, který je znovu u stejného stolu

► Přečtěte si také: Covidové účty: Roman Prymula. Tvář přísnosti a obraz papalášství

► Přečtěte si také: Covidové účty: Petr Arenberger. Ministr na pár týdnů, otázky na několik let

► Přečtěte si také: Covidové účty: Jan Hamáček. Červený svetr, letecký most a mlhavé nákupy

► Přečtěte si také: Covidové účty: Vlastimil Válek. Konec lockdownů, ne konec otázek

► Přečtěte si také: Covidové účty: Alena Schillerová. Rekordní schodky a miliardy, které covid nevysvětlí

► Přečtěte si také: Covidové účty: Robert Plaga. Děti doma, školy nepřipravené a neústupně ustupující ministr

PES: semafor, který o provozu nerozhodoval

PES nebyl Blatného osobní matematický vynález. Vznikal ve spolupráci Ministerstva zdravotnictví, ÚZIS a univerzitních expertů. Skóre od 0 do 100 mělo podle několika epidemiologických ukazatelů zařazovat situaci do pěti stupňů a na ně navazovat rámec opatření.

Blatný však systém převzal politicky za svůj a právě on veřejnosti slíbil jeho hlavní výhodu: předvídatelnost.

Ta měla poměrně zásadní slabinu. PES ve skutečnosti nikdy nebyl automat.

Blatný to 7. prosince 2020 vysvětlil otevřeně: PES je „zásadním, nikoliv však jediným“ zdrojem údajů pro rozhodování. Když skóre dosáhlo 64 bodů a ukazovalo směrem k vyššímu stupni, vláda přesto do stupně 4 nepřešla, protože zohlednila další informace – například vývoj u seniorů či nemocniční zátěž. Ministerstvo zároveň připravovalo úpravy samotného výpočtu.

Odborně to není samo o sobě absurdní. Epidemii nelze řídit jednou cifrou jako termostat. Pokud se objeví nové informace, rozumná vláda je musí vzít v úvahu.

Problém je jiný.

Veřejnosti byl PES prodáván trochu jako jízdní řád, ale ve skutečnosti fungoval spíše jako přístrojová deska. Ukazoval stav. Konečné rozhodnutí zůstávalo na lidech.

A tím se část slibované předvídatelnosti rozplývala. Občan sice mohl spočítat číslo, ale nemohl si z něj s jistotou odvodit, zda příští týden otevře restauraci, dítě půjde do školy nebo vláda rozhodne jinak.

Symbolickou tečku za touto kapitolou napsal Blatný 6. dubna 2021, poslední den před svým odvoláním. Novinářům tehdy řekl, že se na přepracovaném PES stále pracuje a že jej chce zveřejnit až ve chvíli, kdy bude finální, jednoznačný a pokud možno se už nebude měnit.

Ministr tedy přišel s předvídatelným systémem. A odcházel v okamžiku, kdy se stále pracovalo na systému, který měl být konečně dostatečně předvídatelný.

Pak přišel březen. A nejtvrdší režim

Kdo chce Blatného hodnotit poctivě, nesmí z února 2021 udělat kulisu k jednoduchému příběhu o svévolných zákazech.

Dne 26. února Blatný popisoval situaci v nemocnicích jako velmi závažnou. Vláda očekávala další růst hospitalizací, zemí se šířila nakažlivější varianta viru a kabinet rozhodl o tří týdny trvajícím zásadním omezení mobility. Od 1. března se uzavíraly také dosud otevřené mateřské školy a školy, zpřísňovala se ochrana dýchacích cest a zaměstnavatelé dostávali nové povinnosti.

Blatný nebyl jen lékař stojící vedle politiků a komentující jejich rozhodnutí. Tvrdý režim veřejně hájil. U uzavření škol argumentoval rostoucí pozitivitou mezi dětmi a možností přenosu na starší příbuzné. U omezení mobility odkazoval na korelaci mezi pohybem lidí a reprodukčním číslem. Opatření označil za záměrně razantní, aby nemusela trvat dlouho.

Zároveň je nutné přesně oddělit pravomoci.

Okresy nezavřel Jan Blatný osobním příkazem. Šlo o krizové opatření vlády. Blatný ale jeho pokračování aktivně podporoval. Ještě 22. března říkal, že omezení pohybu včetně meziokresních uzávěr je podle něj nutné udržet minimálně přes Velikonoce.

Tohle rozlišení je podstatné. Člen vlády není totéž co autor každého vládního usnesení. Ale ministr, který opatření veřejně obhajuje a požaduje jeho pokračování, také není pouhým přihlížejícím.

Jedna věta z února, která zestárla velmi špatně

Na tiskové konferenci 26. února dostal Blatný otázku na data, z nichž restrikce vycházejí. V odpovědi připomněl soudní judikaturu a ujistil veřejnost, že vydávaná opatření „budou mít všechna svá zdůvodnění“.

Pak přišel březen.

Dne 5. března vydalo Ministerstvo zdravotnictví mimořádné opatření upravující postup zaměstnanců po pozitivním samotestu. Pozitivně testovaný zaměstnanec měl oznámit nepřítomnost, opustit pracoviště, kontaktovat lékaře či hygienu a podrobit se konfirmačnímu PCR testu; zaměstnavatelé dostali evidenční povinnosti. Pod dokumentem stojí Jan Blatný jako ministr zdravotnictví.

O několik týdnů později Nejvyšší správní soud vyslovil, že toto opatření bylo v rozporu se zákonem.

A právě zde začíná nejtvrdší část Blatného spisu.

Soud neřekl, že testování bylo nesmysl. Řekl něco pro stát nepříjemnějšího

Rozsudek NSS z 14. dubna 2021 není důkazem, že covid nebyl nebezpečný, že testování nemohlo pomáhat nebo že stát neměl právo přijímat žádná opatření. Soud naopak pracoval s mimořádnou epidemiologickou situací.

Problém byl v tom, jak stát svůj zásah právně a věcně odůvodnil.

Pandemický zákon požadoval aktuální analýzu epidemické situace, konkrétní míru rizika a vysvětlení přiměřenosti zásahu. U opatření z 5. března soud dospěl mimo jiné k závěru, že chybělo potřebné hodnocení proporcionality.

To není právnická hra se slovíčky.

Pokud stát požaduje po zaměstnanci test, odchod z pracoviště a další povinnosti a po zaměstnavateli evidenci, musí umět vysvětlit nejen dobrý úmysl, ale také proč je právě takový zásah potřebný, vhodný a přiměřený.

V krizové demokracii je odůvodnění součástí opatření, nikoli ozdobná příloha.

Další opatření. Další problém s odůvodněním

Ministerstvo 22. března vydalo navazující opatření k pozitivně testovaným zaměstnancům a OSVČ. Nejvyšší správní soud je 11. května zrušil a ve své oficiální komunikaci hovořil o „hrubých nedostatcích v odůvodnění“.

Je zde ale důležitá časová okolnost, bez níž by se kritika snadno změnila v manipulaci.

První zásadní rozsudek k opatření z 5. března přišel až 14. dubna. Blatný byl odvolán 7. dubna. Nelze tedy tvrdit, že soud ministra varoval a on rozsudek vědomě ignoroval. Navazující opatření z 22. března vzniklo před prvním z těchto soudních verdiktů.

Odpovědnost je jiná: jde o zpětný audit kvality aktů vydávaných za jeho vedení, nikoli o neposlušnost vůči již známému soudu.

A ještě jeden dokument je pro Blatného obzvlášť nepříjemný.

Poslední podpis: respirátory

Dne 6. dubna 2021 vydalo Ministerstvo zdravotnictví rozsáhlé mimořádné opatření k ochraně dýchacích cest. Pod dokumentem je elektronický podpis Jana Blatného. Účinnosti mělo nabýt až 12. dubna, tedy po jeho odvolání, a další změny už prováděl jeho nástupce.

Také tato právní úprava následně před NSS neobstála.

Soud vytýkal nedostatečnou aktuální epidemiologickou analýzu, chybějící konkrétní vyhodnocení míry rizika a nedostatečné podklady pro přezkum proporcionality. Neřekl, že respirátory nefungují. Řekl, že stát při plošném ukládání povinnosti musí umět přesvědčivě vysvětlit její aktuální rozsah.

To je rozdíl, na kterém stojí poctivost celého spisu.

Nezákonnost nebo zrušení mimořádného opatření není důkazem, že Jan Blatný osobně spáchal protiprávní čin. Soudy přezkoumávaly akty Ministerstva zdravotnictví.

Ale stejně zavádějící by bylo tvrdit, že se ho věc netýká. U opatření z 5. března či 6. dubna nestojí pod dokumentem anonymní „systém“. Stojí tam ministr.

Stát chtěl přesnost od lidí. Sám ji dlužil ve zdůvodnění

Tady se Blatného spis dotýká něčeho většího než historie covidu.

Během pandemie mohl občan dostat velmi konkrétní instrukci: kam nesmí jet, kdy musí zůstat doma, kdy potřebuje respirátor, kdy se musí testovat, co má oznámit zaměstnavateli, zda může dítě do školy.

Stát tedy dokázal být směrem dolů pozoruhodně přesný.

Soudní rozsudky připomínají druhou polovinu tohoto vztahu: čím přesnější poslušnost stát vyžaduje od člověka, tím přesněji musí sám vysvětlit, proč ji vyžaduje.

V nouzi se může rozhodovat rychleji. Nouze ale nemění právní stát na objednávkový formulář, do něhož stačí napsat „epidemie“.

Děti: účet jednoho ministra by byl nespravedlivý. Nulový účet také

U škol je potřeba stejná přesnost.

OECD spočítala, že od 1. ledna 2020 do 20. května 2021 byly české základní školy plně uzavřeny v průměru 94 vyučovacích dnů, nižší sekundární stupeň 141 dnů a všeobecné vyšší sekundární školy 155 dnů. Průměry OECD činily 78, 92 a 101 dnů.

Celý tento účet nelze připsat Blatnému. Zahrnuje dobu několika ministrů i různých fází epidemie.

Blatný však má přímou politickou stopu u rozhodnutí, které od 1. března 2021 uzavřelo i poslední dosud otevřené školy a mateřské školy s úzkými výjimkami. Sám tento krok veřejně vysvětloval a obhajoval.

Pro dítě je přitom skoro bezvýznamné, zda právní konstrukci omezení připravilo jedno ministerstvo a vláda ji kolektivně schválila. Výsledek byl praktický: další týdny bez běžné školy, spolužáků, sportu a normálního rytmu rodiny.

Právě tady se úřední slovo „opatření“ mění v lidský život.

Fungovaly okresní uzávěry? Jistota byla větší než důkaz

Blatný okresní uzávěry hájil. Když se ho 22. března novinářka výslovně zeptala, jak je doložena příčinná souvislost mezi omezením pohybu a zlepšením situace, argumentoval mimo jiné tím, že první uzavřené okresy se začaly zlepšovat nejrychleji a že existují data o pomalejším přelévání epidemie mezi regiony.

To je relevantní argument. Není to však totéž jako izolovaný důkaz účinku jednoho opatření.

Březnový pokles následoval po celém balíku změn: omezení mobility, uzavření škol a provozů, testování ve firmách, respirátorech, změnách chování obyvatel, postupujícím očkování a dalších faktorech. Z časového souběhu nelze poctivě vypreparovat jedinou příčinu a říci: tohle konkrétní opatření udělalo právě tento podíl práce.

Mimochodem formulaci, že okresní uzávěra je opatření, které „je efektivní a funguje“, pronesl na stejné tiskové konferenci Jan Hamáček.

Klíčová čísla

29. října 2020 – nástup Blatného;

7. dubna 2021 – odvolání;

PES 0–100 a 5 stupňů;

94 dnů úplného uzavření českých základních škol,

141 dnů nižšího sekundárního stupně a 155 dnů všeobecných vyšších sekundárních škol ve sledovaném období OECD;

deklarovaná očkovací kapacita až přibližně 150 000 dávek denně při dostatku vakcín.

A nad odborným ministrem stál Andrej Babiš

Byl tedy Jan Blatný skutečným ministrem, nebo jen odbornou tváří kabinetu, v němž rozhodoval premiér Andrej Babiš?

Dochované dokumenty ukazují obojí.

V březnu 2021 poslal Babiš Blatnému několik velmi kritických dopisů. V jednom z nich napsal, že jej ministrova analýza situace „naprosto neuspokojila“, a vytýkal resortu postup kolem využívání monoklonálních protilátek. V další korespondenci premiér tlačil na rychlejší postup například kolem testů do škol. Z dokumentů je patrný jeho silně manažerský, intervenční styl řízení resortu.

V jednom z dopisů se Babišova filozofie krizového řízení smrskla do pozoruhodného protikladu k Blatného obrazu odborného ministra: stát podle premiéra neměl luxus stále přemítat a dělat studie, ale musel jednat.

Blatný mluvil o datech a analýzách. Babiš tlačil na akci.

Ministr nepůsobil v akademickém vakuu. Působil pod premiérem, který do resortu velmi intenzivně vstupoval a nebyl stydlivý, když chtěl něco rychleji nebo jinak.

Jenže tím příběh nekončí.

„Kdybych neměl vliv, odejdu“

Blatný sám v březnu odmítl představu, že by byl pouhou dekorací.

Když se diskutovalo o expertní skupině kolem epidemiologa Petra Smejkala, řekl veřejně, že pokud by ministr zdravotnictví ztratil vliv na zdravotní politiku nebo vedle něj vznikl faktický druhý ministr, rezignoval by.

To je pro zpětný audit důležité.

Blatný tedy svou funkci nevnímal jako prázdnou schránku. Tvrdil, že reálný vliv má a jeho ztráta by pro něj byla důvodem odejít.

Proto nelze veškerou odpovědnost rozpustit ve větě „Babiš stejně rozhodoval o všem“.

Babišův tlak může část dění vysvětlovat. Blatného podpisy a veřejné postoje tím ale nezmizí.

Sputnik: chvíle, kdy Blatný skutečně řekl ne

A právě zde přichází kapitola, bez níž by byl tento spis předem napsanou obžalobou.

Sputnik V byla ruská vakcína proti covidu-19 vyvinutá ústavem Gamaleja. V Česku se na jaře 2021 vedl spor, zda ji začít používat ještě před dokončením standardního posouzení Evropskou lékovou agenturou. Prezident Miloš Zeman její rychlé nasazení podporoval, zatímco Blatný trval na běžném schvalovacím procesu.

V březnu 2021 prezident Miloš Zeman otevřeně požadoval Blatného odvolání a ostře napadal i ředitelku SÚKL Irenu Storovou. Vadil mu jejich odpor k použití ruské vakcíny Sputnik V před standardním evropským schválením.

Blatný neustoupil.

Řekl, že Sputnik může být v Česku použit, jakmile projde stejným schvalovacím procesem jako ostatní vakcíny. Ještě 6. dubna, den před odvoláním, zopakoval, že se ke všem vakcínám chce chovat stejně bez ohledu na jejich původ.

A nebyla to vymyšlená formální překážka. Evropská léková agentura teprve 4. března 2021 zahájila průběžné hodnocení Sputniku V; standardní evropské posouzení účinnosti, bezpečnosti a kvality ještě nebylo dokončeno.

Tady si Blatný zaslouží kredit.

Prezident požadoval politickou zkratku. Ministr trval na regulačním standardu.

To není drobnost. Je to důkaz, že Blatný uměl stanovit hranici a politickému tlaku se postavit.

Právě Sputnik dělá nepříjemnou otázku ještě nepříjemnější

Bylo by chybou tvrdit, že schvalování vakcíny a odůvodnění mimořádného opatření jsou totéž. Nejsou. Jde o rozdílné právní i odborné procesy.

Ale jako otázka po přístupu ministra k důkazu je ten kontrast legitimní.

U Sputniku Blatný říkal v podstatě toto: než zasáhneme do zdraví milionů lidí, chci standardní důkazní proceduru.

Soudní spisy z jeho období pak otevírají jinou otázku: když stát zasahoval do základních práv, práce a každodenního života občanů, podařilo se stejnou kulturu důkazu přenést i do odůvodnění vlastních opatření?

U několika konkrétních dokumentů odpověď NSS zněla: nedostatečně.

A právě proto je Blatného covidový účet složitější než účet člověka, který jen slepě plnil politické příkazy.

Otevřené otázky

Jaké interní odborné podklady existovaly nad rámec toho, co se dostalo do odůvodnění napadených opatření?

Nakolik konkrétně Babišovy zásahy měnily konečná rozhodnutí ministerstva?

Jaké přesné částky a časové období zahrnovaly Blatného deklarované farmaceutické honoráře?

Očkování: jednoduchá obžaloba se nekoná

Ani počátek očkování nedává čistý příběh o ministru, který všechno pokazil.

Dne 6. dubna Blatný uváděl, že systém má kapacitu očkovat až zhruba 150 000 dávek denně, ale limitují jej dostupné dodávky vakcín. Zároveň připouštěl výpadky některých výrobců a uváděl, že je částečně kompenzovaly dodávky Pfizer/BioNTech.

Počátek očkovací kampaně měl organizační i politické problémy, ale část omezení vznikala mimo českou vládu – zejména na straně evropských dodávek. Z dostupných dokumentů nevychází očkování jako nejsilnější Blatného osobní selhání.

Silnější je jeho vztah k odbornému standardu: u Sputniku jej hájil, u řízení epidemie tvrdil, že na něm stojí, a právě proto mají soudní výtky k odůvodnění opatření takovou váhu.

Pfizer v přiznání střetu zájmů: fakt ano, kauza ne

Blatného profesní vazby vydaly významnou informaci.

V odborném článku o hemofilii publikovaném v roce 2021 Jan Blatný uvedl honoráře za přednášky nebo konzultace od několika farmaceutických společností: Sobi, Takeda/Shire, Novo Nordisk, Roche, Pfizer a LFB.

To je doložený profesní vztah a je správné jej uvést.

Blatný byl dlouholetým specialistou na hemofilii a právě tohoto oboru se publikace týkala. Z deklarace nelze zjistit přesné částky ani časové rozložení jednotlivých honorářů a především z ní neplyne, že by Pfizer nebo jiná firma ovlivňovala Blatného rozhodování o covidových vakcínách.

Jméno Pfizer v poznámce o střetu zájmů je důvodem ke kontrole.

I to patří ke Covidovým účtům. Audit má otevřeně říci, kde pochybení veřejné dokumenty nepotvrdily.

Zajímavost: slib odůvodnění přišel ještě před problematickými opatřeními

Jedna časová souvislost se v záplavě covidových tiskových konferencí snadno ztratila.

Blatný 26. února veřejně ujišťoval, že nová opatření budou mít svá zdůvodnění.

Opatření k pozitivním samotestům, které NSS později označil za rozporné se zákonem, přišlo 5. března.

Navazující opatření s později kritizovaným odůvodněním přišlo 22. března.

A respirátorové opatření, které před NSS rovněž neobstálo, Blatný podepsal 6. dubna, poslední den svého působení.

Soudní rozsudky přišly až následně. Nejde tedy o příběh ministra, který vědomě ignoroval hotové verdikty.

Je to ale velmi čistá ukázka rozdílu mezi veřejným příslibem a kvalitou dokumentů, kterou bylo možné posoudit až zpětně.

Blatného účet: nebyl loutka, nebyl ani všemocný

Jan Blatný skončil 7. dubna 2021. Prezident jej odvolal na návrh premiéra. Blatný označil důvod svého odchodu za politický a při loučení znovu zdůraznil, že se rozhodoval podle odborných dat a analýz.

Nelze poctivě dokázat, že jediným důvodem jeho odvolání byl Sputnik. Zemanův tlak kvůli ruské vakcíně je doložený velmi dobře, Babiš však měl s Blatným i další spory o fungování ministerstva.

Stejně tak nelze Blatného označit za autora celého českého lockdownu. Mnohá nejtvrdší rozhodnutí přijímala vláda kolektivně.

Jenže opačná zkratka je stejně pohodlná a stejně chybná: že byl jen lékařem, kterého Babiš někam postavil a který za nic skutečně neodpovídal.

Blatný podepisoval ministerská opatření. Tvrdý režim veřejně obhajoval. Požadoval pokračování meziokresních omezení. Sám říkal, že kdyby ztratil vliv na zdravotní politiku, odejde. A současně opravdu čelil velmi silnému tlaku premiéra i prezidenta.

To je jeho skutečný portrét.

Ne covidový padouch z plakátu. Ne bezmocná oběť Babiše.

Odborník uvnitř politického stroje, který někdy dokázal říct ne – a jindy pod svou autoritou obhajoval či vydával zásahy, u nichž stát později neunesl před soudem všechny nároky na jejich zdůvodnění.

Krize neznamená bianco šek

To je také hlavní důvod, proč má smysl se k Janu Blatnému po letech vracet.

Ne proto, abychom zpětně předstírali, že v únoru 2021 nebyly plné nemocnice. Byly.

Ne proto, abychom tvrdili, že každý respirátor, test nebo uzavřená provozovna byly automaticky nesmyslem. Takový závěr dokumenty nedávají.

A ne proto, abychom z honoráře za hematologickou přednášku vyrobili farmaceutické spiknutí.

Blatného účet je především účet odborné autority.

Když stát v krizi sahá lidem na svobodu pohybu, práci, podnikání, školu jejich dětí nebo soukromý život, nestačí říci, že situace je vážná. Musí umět vysvětlit, proč volí právě daný nástroj a proč není zásah větší, než je nutné.

Jan Blatný tomu principu rozuměl minimálně v jedné mimořádně důležité chvíli. U Sputniku odmítl politickou zkratku a požadoval standardní ověření. Za to si zaslouží uznání.

Právě proto ale nelze přehlédnout druhou stranu jeho mandátu.

Stát tehdy požadoval po občanech mimořádně přesnou poslušnost. Soudní spisy ukazují, že sám nebyl vždy stejně přesný ve vysvětlování důvodů.

PES mohl chaosu dát číslo a barvu. Odpovědnost ale tabulka převzít neumí.

Tam, kde rozhodnutí obhajuje ministr a pod dokumentem stojí jeho podpis, zůstává nakonec také jeho jméno.

Otázky a odpovědi

Byl Jan Blatný autorem systému PES?
Ne sám. PES vznikal ve spolupráci Ministerstva zdravotnictví, ÚZIS a dalších odborníků. Blatný jej však politicky převzal, veřejně představoval a spojil s ním slib větší předvídatelnosti.

Rozhodoval PES automaticky o restrikcích?
Ne. Blatný sám uváděl, že index je zásadním, ale nikoli jediným podkladem. Konečná rozhodnutí zohledňovala i další údaje a politické rozhodování.

Řekl NSS, že Blatného opatření byla medicínsky neúčinná?
Ne. Soudy řešily zejména zákonnost, odůvodnění, aktuální podklady a proporcionalitu konkrétních opatření. To není totéž jako medicínský důkaz jejich neúčinnosti.

Byl Blatný odvolán kvůli Sputniku?
Miloš Zeman jeho odvolání kvůli postoji ke Sputniku veřejně požadoval. Samotné pozdější odvolání ale proběhlo na návrh premiéra Babiše a existovaly i další spory o řízení ministerstva; výlučnou příčinu proto nelze doložit.

Měl Jan Blatný finanční vazby na Pfizer?
V odborné publikaci deklaroval přednáškové či konzultační honoráře od Pfizeru a několika dalších farmaceutických společností v souvislosti se svou hematologickou kariérou. Ve veřejných zdrojích jsme však nedoložili, že by tato vazba ovlivnila covidová rozhodnutí nebo že by Blatný osobně profitoval z covidových zakázek.

Zdroje a kontext
[1] Vláda ČR – Premiér Babiš uvedl do funkce nového ministra zdravotnictví, 29. října 2020. Obsahuje Blatného nástupní slib rozhodování založeného na sdílených a srozumitelných datech.
https://vlada.gov.cz/cz/media-centrum/aktualne/premier-babis-uvedl-do-funkce-noveho-ministra-zdravotnictvi-184578/
[2] Ministerstvo zdravotnictví – Epidemiologickou situaci bude nově znázorňovat systém hodnocení PES, 13. listopadu 2020. Popis konstrukce PES, pěti stupňů a veřejného příslibu čitelnosti a předvídatelnosti.
https://mzd.gov.cz/tiskove-centrum-mz/epidemiologickou-situaci-bude-nove-znazornovat-system-hodnoceni-pes/
[3] Vláda ČR – Tisková konference po jednání vlády, 7. prosince 2020. Blatného vysvětlení, že PES je zásadním, nikoli jediným podkladem rozhodování.
https://vlada.gov.cz/cz/media-centrum/tiskove-konference/tiskova-konference-po-jednani-vlady–7–prosince-2020–185477/
[4] Vláda ČR – Tisková konference po mimořádném jednání vlády, 26. února 2021. Nemocniční situace, omezení mobility, uzavření škol, respirátory, Blatného argumentace daty a příslib zdůvodnění opatření.
https://vlada.gov.cz/cz/media-centrum/tiskove-konference/tiskova-konference-po-mimoradnem-jednani-vlady–26–unora-2021-186957/
[5] Vláda ČR – Tisková konference po jednání vlády, 22. března 2021. Blatného podpora pokračování meziokresních omezení a debata o důkazech jejich účinku; výrok o opatření, které „je efektivní a funguje“, pronesl Jan Hamáček.
https://vlada.gov.cz/cz/media-centrum/tiskove-konference/tiskova-konference-po-jednani-vlady–22–brezna-2021-187379/
[6] Ministerstvo zdravotnictví – Mimořádné opatření MZDR 47828/2020-17/MIN/KAN, 5. března 2021. Povinnosti po pozitivním samotestu zaměstnance; dokument vydaný za ministra Jana Blatného.
https://mzd.gov.cz/wp-content/uploads/2021/03/Mimoradne-opatreni-samotestovani-zamestnanci-s-ucinnosti-od-9-3-2021-do-odvolani.pdf
[7] Nejvyšší správní soud – rozsudek 8 Ao 1/2021-133, 14. dubna 2021. NSS vyslovil, že opatření z 5. března bylo v rozporu se zákonem; podrobně rozebral nároky na odůvodnění a proporcionalitu.
https://vyhledavac.nssoud.cz/DokumentOriginal/Html/658691
[8] Nejvyšší správní soud – opatření k pozitivně testovaným zaměstnancům a OSVČ, 11. května 2021. Rozhodnutí k opatření MZ z 22. března 2021 a kritika jeho odůvodnění.
https://www.nssoud.cz/aktualne/tiskove-zpravy/detail/nejvyssi-spravni-soud-zrusil-opatreni-ministerstva-zdravotnictvi-k-povinnostem-pozitivne-testovanych-zamestnancu-a-osvc
[9] Ministerstvo zdravotnictví – Mimořádné opatření MZDR 15757/2020-47/MIN/KAN, 6. dubna 2021. Ochrana dýchacích cest, účinnost od 12. dubna; dokument elektronicky podepsal Jan Blatný.
Dokument Ministerstva zdravotnictví – 6. dubna 2021
[10] Nejvyšší správní soud – Opatření Ministerstva zdravotnictví k ochranným prostředkům dýchacích cest před NSS neobstálo, květen 2021.
https://www.nssoud.cz/aktualne/tiskove-zpravy/detail/opatreni-ministerstva-zdravotnictvi-k-ochrannym-prostredkum-dychacich-cest-pred-nss-neobstalo
[11] Ministerstvo zdravotnictví – odpověď podle zákona č. 106/1999 Sb., 2022. Přehled opatření zahrnující také opatření z 5. března, 22. března a 6. dubna 2021 v souvislosti se soudními rozhodnutími.
https://mzd.gov.cz/wp-content/uploads/2022/06/263.pdf
[12] Úřad vlády ČR – dopisy předsedy vlády Andreje Babiše ministrovi Janu Blatnému, březen 2021. Primární dokumentace premiérova tlaku na řízení resortu.
https://vlada.gov.cz/assets/urad-vlady/poskytovani-informaci/poskytnute-informace-na-zadost/Priloha-c–1—Dopisy.pdf
[13] iROZHLAS / ČTK – „Pokud při Úřadu vlády vznikne paralelní ministr, rezignuji,“ 7. března 2021. Blatného veřejné vymezení vlastní pravomoci a červené čáry.
https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/jan-blatny-rezignuji-paralelni-ministr-urad-vlady-petr-smejkal-andrej-babis_2103071442_vis
[14] iROZHLAS / ČTK – Prezident chce odvolání Blatného kvůli postoji ke Sputniku V, 10. března 2021.
https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/cesko-milos-zeman-odvolani-blatneho-ministr-zdravotnictvi-sukl-jan-blatny_2103101145_vtk
[15] European Medicines Agency – EMA starts rolling review of the Sputnik V COVID-19 vaccine, 4. března 2021.
https://www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-sputnik-v-covid-19-vaccine
[16] Vláda ČR – Tisková konference po jednání vlády, 6. dubna 2021. Přepracovaný PES, očkovací kapacity, Sputnik a Blatného pojetí vlastní odborné role.
https://vlada.gov.cz/vanoce/cz/media-centrum/tiskove-konference/tiskova-konference-po-jednani-vlady–6–dubna-2021-187551/
[17] iROZHLAS / ČTK – Jan Blatný končí ve funkci ministra zdravotnictví, 7. dubna 2021. Odvolání na návrh premiéra, Blatného vyjádření o politickém rozhodnutí a odborných datech.
https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/jan-blatny-ministr-zdravotnictvi-tiskova-konference_2104071036_dok
[18] OECD – Czech Republic: Education at a Glance 2021. Mezinárodní srovnání počtu dnů úplného uzavření škol od ledna 2020 do 20. května 2021.
https://www.oecd.org/en/publications/education-at-a-glance-2021_b35a14e5-en/full-report/component-53.html
[19] Blatný J. et al. – Incidence of inhibitor development in PUPs with severe haemophilia A in the CEE region, 2021. Deklarace profesních honorářů a konzultačních vztahů s farmaceutickými společnostmi.