Pod Hrází mělo být pro rekreaci. Plány KNL změnily zadání za čtyři dny

Liberec 13. srpna vypsal studii pro téměř šest hektarů pod Harcovskou přehradou. O čtyři dny později soutěž zrušil: do území musí nově promítnout rozvojové záměry Krajské nemocnice Liberec a zároveň rozšířit řešenou plochu. Veřejné dokumenty ukazují stopu k druhé etapě nemocnice – přesnou podobu nového plánu ale zatím ne.

Původní Pod Hrází bylo koncipováno především jako otevřená sportovní a rekreační krajina propojující město s přehradou.

Veřejné dokumenty dlouhodobě potvrzují zájem KNL o některé sousední pozemky TJ Lokomotiva pro další etapu modernizace.

Zatím není doloženo, že má přímo Pod Hrází stát nový nemocniční pavilon; rozhodující bude nové zadání územní studie.

Čtyři dny, které změnily zadání

Čtyři dny jsou v územním plánování skoro nic. V Liberci ale tentokrát stačily k tomu, aby město čerstvě vypsanou zakázku na budoucnost území Pod Hrází zase zastavilo. Výběrové řízení na územní studii s předpokládanou hodnotou 1,4 milionu Kč bez DPH začalo 13. srpna. Už 14. srpna se však podle následného rozhodnutí objevily nové informace. A 17. srpna bylo řízení zrušeno.

Podstatný není samotný zrušený tendr. Mnohem důležitější je jeho oficiální zdůvodnění. Město napsalo, že je nutné nově prověřit využití území související s „rozvojovými záměry krajské nemocnice“, současně řešené území rozšířit a kvůli tomu zásadně změnit zadání studie. Co přesně bylo na jednání 14. srpna sděleno, zveřejněné rozhodnutí už nevysvětluje.

Právě tady začíná skutečný příběh. Nejde jen o nemocnici a nejde jen o sportoviště. Do jednoho místa se začínají skládat další rozvoj KNL, pozemky TJ Lokomotiva, rekreační prostor pod přehradou, vazba na bývalou Textilanu i dlouhodobá představa, kudy se má tato část Liberce urbanisticky ubírat.

Pod Hrází mělo spojit město s přehradou

Původní červencové zadání přitom nebylo neurčitou čárou v mapě. Řešilo území o výměře 58 741,9 m² pod Harcovskou přehradou mezi ulicemi Josefino údolí, Zvolenská a Jablonecká. Platný územní plán zde počítá především s transformací ploch pro sport, zároveň se zelení, veřejnými prostranstvími a pěšími vazbami.

Kancelář architektury města šla v doplňujícím zadání ještě dál. Pod Hrází mělo postupně vzniknout jako souvislá veřejná rekreační krajina, nikoli jako soubor uzavřených areálů. Studie měla vytvořit pěší a cyklistické propojení mezi přehradou, bývalou Textilanou, Královým hájem a směrem k centru, podporovat sportoviště zasazená do zeleně a zlepšit prostupnost dnes roztříštěného území. Město chtělo také vytipovat strategické pozemky, které by bylo vhodné získat nebo dlouhodobě zajistit pro veřejné užívání; výslovně se uvádí například parcela č. 2618.

Původní koncept tedy nebyl pouze „udělejme tam hřiště“. Měl rozhodnout o dlouhodobé podobě velkého kusu města na důležité trase mezi centrem a obnovenou Harcovskou přehradou.

A právě do takto připraveného zadání nyní vstoupila nemocnice.

Co tam KNL chystá? Stopa vede k druhé etapě

Odpověď není úplně skrytá. Jen zatím nelze bezpečně tvrdit, že všechny veřejně známé plány KNL jsou totožné s novou informací, která 14. srpna změnila studii Pod Hrází.

Už v lednu 2025 vedení nemocnice veřejně popsalo představu druhé etapy modernizace. Po Centru urgentní medicíny by měl vzniknout další, menší pavilon – centrum specializované péče. Podle tehdejšího vyjádření generálního ředitele Richarda Lukáše se do něj měly přesunout například další části kardiologie, neurocentrum, plicní oddělení nebo biomechanika. Nemocnice zároveň jednala o pozemcích se sportovními hřišti TJ Lokomotiva sousedících s jejím areálem.

Ještě konkrétnější stopu přineslo jednání libereckého zastupitelstva 26. března 2026. Při debatě o KNL primátor Jaroslav Zámečník uvedl, že podle informací, které má, vyšel zájem o majetek TJ Lokomotiva od managementu nemocnice a projektantů připravujících studie druhé etapy. Pro její pokračování podle něj budou potřeba některé pozemky vlastněné TJ Lokomotiva.

Současně ale na zastupitelstvu zazněla důležitá brzda proti příliš rychlým závěrům. Tehdy se nejednalo o hotovou koupi ani rozhodnutí přeměnit areál Lokomotivy na nemocnici. Šlo o pověření představenstva KNL, aby vůbec zahájilo vyjednávání o možné strategii směny nemovitostí. Diskuse navíc ukázala rozdíl mezi zájmem o některé pozemky a otázkou, zda nemocnice potřebuje také samotnou sportovní budovu.

To je pro dnešní situaci podstatné: veřejná stopa vede poměrně přesvědčivě k druhé etapě KNL a k majetku TJ Lokomotiva. Z dokumentu o Pod Hrází však nelze dovodit, že právě tam už byl schválen konkrétní nový nemocniční pavilon.

Pozemky u Lokomotivy nejsou nový nápad

Je tu ještě jeden málo známý detail. Nemocnice se o sousední pozemky nezajímá od letošního srpna – a dokonce ani teprve od loňska.

Zápis dozorčí rady KNL z března 2018 uvádí, že v souvislosti s modernizací nemocnice už tehdy probíhaly nezávazné sondážní rozhovory s tehdejší Sportovní jednotou Lokomotiva o odkupu pozemků za budovou léčebny dlouhodobě nemocných v Jablonecké ulici. Dozorčí rada výslovně spojovala majetkoprávní jednání se zdárným průběhem modernizace KNL.

To mění interpretaci srpnového obratu. Novou skutečností z 14. srpna nemůže být pouhé zjištění, že KNL má o sousední pozemky zájem. To je veřejně doložitelné řadu let. Nové musí být něco konkrétnějšího – například rozsah další etapy, přesnější územní nároky, nová varianta projektu nebo potřeba koordinovat nemocniční rozvoj s širším územím Pod Hrází.

Která z těchto možností platí, zveřejněný dokument zatím neříká. A právě to by mělo město nebo nemocnice vysvětlit.

Nemocniční pavilon pod přehradou? Tak daleko fakta nejdou

Je lákavé nakreslit si z jednotlivých stop jednoduchý závěr: nemocnice se chce rozšířit do prostoru Pod Hrází. Veřejné podklady však pro takové tvrzení nestačí.

Rozhodnutí o zrušení soutěže říká pouze to, že v území musí být prověřeno využití související s rozvojovými záměry KNL a že se řešená oblast musí rozšířit. To může znamenat přímé využití některých ploch nemocnicí, ale také koordinaci hranic, dopravy, přístupů, pozemků nebo dalších vazeb. Přesné parcely ani konkrétní nemocniční stavbu dokument nejmenuje.

Navíc původní zadání připomíná důležitý limit. Část území leží pod vodním dílem Harcov v území zvláštní povodně, v záplavovém území Q100 a v aktivní zóně Harcovského potoka. Kancelář architektury proto pro rizikovější části doporučovala hlavně otevřené, snadno obnovitelné využití – zeleň, louky, cesty nebo přírodní sportoviště. Citlivější stavby a technologie by vyžadovaly odpovídající vodohospodářské posouzení.

Představa, že už je rozhodnuto o „nemocnici pod hrází“, by tedy byla předčasná.

Co z původního Pod Hrází zůstane?

To je nyní nejdůležitější otázka pro obyvatele Liberce.

Původní studie měla vytvořit otevřenou rekreační osu mezi městem a přehradou, zachovat a doplnit zeleň, vytvořit sportovní a pobytové plochy a překonat bariéru Jablonecké ulice směrem k Textilaně. Zrušovací rozhodnutí ale výslovně říká, že nové skutečnosti znamenají zásadní změnu zadání.

Neznamená to automaticky, že rekreační plán mizí. Znamená to však, že už ho nelze považovat za definitivní výchozí variantu.

Nové zadání proto bude mnohem důležitější než samotná zpráva o zrušení tendru. Ukáže, o kolik se území rozšíří, které pozemky do něj přibudou, jakou konkrétní funkci KNL potřebuje a zda zůstanou zachovány původní pěší, cyklistické, sportovní a veřejné vazby. Rozhodnutí z 17. srpna žádný termín nového zadání neuvádí; původní řízení je k 24. srpnu na profilu města stále vedeno jako zrušené.

Teprve nové zadání ukáže, co se skutečně mění

Férový závěr dnes není, že Krajská nemocnice Liberec staví nový pavilon pod Harcovskou přehradou. To veřejné dokumenty nepotvrzují.

Potvrzují ale něco jiného a pro budoucnost města možná podstatnějšího: další rozvoj KNL už není pouze vnitřní záležitostí současného nemocničního areálu. Jeho prostorové a majetkové nároky jsou natolik konkrétní, že během několika dnů přiměly Liberec zrušit připravenou urbanistickou zakázku pro téměř šest hektarů města a požadovat zásadně jiné zadání.

Až bude nová verze zveřejněna, vyplatí se porovnat ji s tou červencovou. Právě rozdíl mezi oběma dokumenty ukáže, co nemocnice skutečně potřebuje – a co to bude znamenat pro sportoviště, pozemky, veřejný prostor a cestu od centra k Harcovské přehradě.

Otázky a odpovědi

Proč Liberec studii Pod Hrází zrušil?
Kvůli novým skutečnostem souvisejícím s rozvojovými záměry KNL. Město uvedlo, že musí rozšířit řešené území a zásadně změnit zadání.

Má pod Harcovskou přehradou stát nový pavilon nemocnice?
Z veřejných dokumentů to zatím nevyplývá. Přesné využití ani parcely město v rozhodnutí o zrušení neuvedlo.

Co KNL plánuje v druhé etapě modernizace?
Veřejně byla popsána možnost dalšího menšího pavilonu pro specializovanou péči a potřeba některých sousedních pozemků TJ Lokomotiva. Není však potvrzeno, že tato starší představa přesně odpovídá srpnové změně Pod Hrází.

Co mělo původně vzniknout Pod Hrází?
Studie měla připravit především otevřenou rekreační a sportovní oblast se zelení, veřejným prostorem a pěšími a cyklistickými vazbami mezi přehradou, Textilanou a okolními čtvrtěmi.

Zdroje a kontext

Statutární město Liberec – E-ZAK: Územní studie 50 Pod Hrází, zahájení 13. srpna 2026, zrušení 17. srpna 2026, předpokládaná hodnota 1,4 milionu Kč bez DPH.
E‑ZAK – Územní studie 50 Pod Hrází
Rozhodnutí o zrušení výběrového řízení, 17. srpna 2026

Magistrát města Liberec – Zadání územní studie ÚS.50 Pod Hrází, červenec 2026, včetně doplňujícího zadání Kanceláře architektury města.
Zadání ÚS.50 Pod Hrází

Statutární město Liberec – zápis z jednání zastupitelstva 26. března 2026, debata o druhé etapě modernizace KNL a majetku TJ Lokomotiva Liberec.
Zápis Zastupitelstva města Liberce 26. března 2026

Krajská nemocnice Liberec – zápis Dozorčí rady KNL z 20. března 2018, majetkoprávní jednání a sondážní rozhovory s Lokomotivou o sousedních pozemcích.
Zápis Dozorčí rady KNL 20. března 2018

ČTK / Liberecká Drbna – Krajská nemocnice Liberec jedná o odkupu pozemků pro druhou etapu modernizace, 30. ledna 2025; vyjádření vedení KNL k centru specializované péče a pozemkům TJ Lokomotiva.
Článek ČTK / Liberecká Drbna