Kraj sbírá podněty k evropské AI strategii. Komisi je ale může poslat každý přímo

Liberecký kraj vyzývá kulturní instituce, tvůrce a odbornou veřejnost, aby mu poslali zkušenosti s umělou inteligencí. Nejde ale o hlasování o novém zákoně ani o žádost o evropské peníze. Evropská komise teprve sbírá podklady pro strategii – a připomínku jí může do 11. září poslat přímo prakticky kdokoli.

Připravovaná Strategie AI pro kulturní a kreativní odvětví je nelegislativní dokument, nikoli nový zákon.

Liberecký kraj přijímá podněty do 7. září, Evropská komise přímo do 11. září.

Ve hře jsou autorská práva, použití kulturních dat, příjmy tvůrců, pracovní místa, financování i technologická závislost Evropy.

Když Liberecký kraj oznámil, že sbírá podněty k evropské strategii pro umělou inteligenci v kultuře, může to znít jako jedna z těch zpráv, u kterých běžný člověk obtížně poznává, co se vlastně děje. Brusel chystá strategii, kraj sbírá zkušenosti, ty následně „předá dál“ a někdy v budoucnu z toho možná budou nějaká opatření.

Ve skutečnosti je princip poměrně jednoduchý. Evropská komise zatím nepíše nový zákon pro umělou inteligenci v kultuře. Ptá se lidí, tvůrců, institucí i firem, jaké problémy a příležitosti mají před budoucí evropskou strategií řešit. A právě tady vzniká zajímavá otázka pro Liberecký kraj: proč sbírá připomínky sám, když je každý může odeslat Evropské komisi přímo?

Nejde o nový zákon. Brusel si nejprve zjišťuje, co má řešit

Evropská komise 29. července otevřela takzvaný Call for Evidence, tedy výzvu k předložení podkladů. Připomínky přijímá do 11. září 2026. Zapojit se mohou umělci, autoři, držitelé práv, kulturní instituce, profesní asociace, vývojáři AI, firmy, výzkumníci, veřejné instituce – a výslovně také běžní občané, kteří se o budoucnost kultury v době umělé inteligence zajímají.

Připravovaný dokument se má jmenovat AI Strategy for the Cultural and Creative Sectors, tedy Strategie umělé inteligence pro kulturní a kreativní odvětví. Komise jej předběžně plánuje představit v prvním čtvrtletí roku 2027.

Podstatný je ale detail, který se v úředních tiskových zprávách snadno ztratí: samotná strategie není legislativním návrhem.

Přípravný dokument Evropské komise ji výslovně označuje za nelegislativní iniciativu. Pravděpodobnou formou má být sdělení Evropské komise Evropskému parlamentu, Radě a dalším evropským institucím. Komise dokonce nepřipravuje klasické posouzení dopadů, protože jde o strategický dokument, který sám o sobě nemá ukládat konkrétní závazné povinnosti.

Jinými slovy: 11. září se nezavírá připomínkové řízení k novému „zákonu o AI v kultuře“. Brusel teprve skládá mapu problémů a možností.

To ovšem neznamená, že jde o bezvýznamný dotazník.

Pod obecnými frázemi se skrývá velmi konkrétní spor o díla, peníze i práci

Umělá inteligence už zasahuje prakticky celý řetězec kulturní tvorby. Dokáže generovat text, hudbu, fotografie, ilustrace či video, pomáhá při překladech a digitalizaci, restauruje obrazové materiály, vyhledává v archivech nebo přizpůsobuje kulturní obsah různým skupinám návštěvníků.

Současně nastolila nepříjemně konkrétní otázky: Na čích dílech se model učil? Měl k jejich použití oprávnění? Má autor dostat zaplaceno? Může systém napodobovat něčí hlas nebo podobu? Jak má člověk poznat uměle vytvořený obsah? A co se stane s profesemi, jejichž část práce lze automatizovat?

To nejsou okrajové obavy několika technofobů. Podle evropského průzkumu o vztahu lidí ke kultuře preferuje více než osm z deseti Evropanů obsah vytvořený člověkem před obsahem generovaným AI. Přitom jen 48 % respondentů uvedlo, že by dokázalo rozeznat uměle vytvořené umělecké dílo od lidského. A 73 % má obavu, že generativní AI ovlivní zaměstnání nebo příjmy umělců.

Evropská komise proto předběžně staví strategii na třech pilířích: spolupráci kulturního sektoru s evropskými vývojáři AI, hledání férových obchodních modelů a ochrany původní tvorby a konečně na přípravě kulturních organizací a pracovníků na technologickou změnu.

Tady už fráze o „AI v kultuře“ získává podstatně praktičtější podobu. Pro fotografa může znamenat použití jeho snímků při trénování modelů. Pro herce hlas a tvář. Pro spisovatele knihy. Pro muzeum digitalizované sbírky. Pro menší kulturní instituci zase otázku, zda si moderní technologie vůbec může dovolit a zda nebude závislá na několika velkých zahraničních dodavatelích.

Kraj se do konzultace vložil jako prostředník

Liberecký kraj zveřejnil vlastní výzvu 13. srpna. Od kulturních a kreativních organizací, institucí, umělců a odborné veřejnosti chce získat konkrétní zkušenosti, data, příklady dobré praxe, problémy a potřeby spojené s používáním AI. Podklady lze kraji zasílat do 7. září 2026 na zveřejněnou e-mailovou adresu.

Náměstkyně hejtmana Květa Vinklátová uvedla, že kraj chce regionální zkušenosti „shromáždit a předat dál“. Podle ní je důležité pokusit se budoucí opatření ovlivnit dříve, než se případně projeví v pravidlech.

Samotná snaha získat společný regionální hlas dává smysl. Jednotlivý fotograf nebo malé muzeum má jinou vyjednávací sílu než veřejná instituce, která může říci: toto jsou problémy, s nimiž se potýká kulturní sektor v celém regionu.

Jenže tady krajská informace zůstává nedokončená.

Z veřejné zprávy například není zřejmé, komu přesně budou získané podklady předány, zda kraj odešle všechny příspěvky, vytvoří jejich souhrn, nebo z nich sestaví vlastní stanovisko. Není uvedeno ani to, zda bude výsledný materiál veřejný.

Je to jednoduše informace, kterou zveřejněná výzva neobsahuje.

A u veřejné konzultace je to docela podstatná informace.

Přes Liberec do Bruselu chodit nemusíte

Ještě důležitější je druhý detail: Liberecký kraj není povinným prostředníkem.

Evropská komise otevřela svou výzvu přímo všem zájemcům a připomínky přijímá prostřednictvím svého portálu do 11. září. Česká kancelář programu Kreativní Evropa tuto možnost rovněž zveřejnila a odkazuje zájemce přímo do evropské konzultace.

Z evropských dokumentů tedy nevyplývá žádná povinnost posílat stanovisko prostřednictvím kraje. Ani kraj ve své zprávě neuvádí, že by jej Evropská komise, Ministerstvo kultury či jiný orgán regionálním sběrem podnětů formálně pověřil.

Přesnější popis celé situace proto zní:

Evropská komise vede vlastní celoevropskou konzultaci a Liberecký kraj k ní dobrovolně vytvořil regionální sběr podkladů.

Obě cesty se přitom nevylučují. Jestliže máte skutečně důležitou zkušenost nebo připomínku, můžete ji poslat kraji a současně ji předložit přímo Evropské komisi.

Kraj má uzávěrku 7. září, Komise 11. září.

Právě možnost přímého podání však mohla být v krajské informaci viditelnější. Čtenář totiž jinak snadno získá dojem, že cesta k evropské konzultaci vede právě přes krajský úřad. Nevede.

„Budoucí pravidla“? Tady je dobré brzdit

Krajská výzva používá v citaci Květy Vinklátové formulaci o „nastavování budoucích pravidel“. Politicky je pochopitelné, co tím myslí: dnešní strategie mohou ovlivnit budoucí regulaci, peníze i programy.

Procesně je ale situace složitější.

Připravovaná strategie sama žádnými novými závaznými pravidly není. Evropská komise to ve svém dokumentu říká výslovně. Má stanovit politický směr, spojit už existující nástroje a navrhovat další opatření.

Závazná evropská pravidla pro AI už navíc vznikají jinudy. AI Act například obsahuje povinnosti související s transparentností generovaného obsahu a pravidla pro poskytovatele obecných AI modelů. Část požadavků na transparentnost podle článku 50 se začala uplatňovat právě 2. srpna 2026.

Vedle toho Evropská komise samostatně přezkoumává evropská pravidla autorského práva. V této debatě už výslovně řeší mimo jiné licencování obsahu pro generativní AI, vymáhání práv a odměňování některých skupin tvůrců.

Budoucí kulturní strategie se má s těmito procesy propojit. Neměla by se ale zaměňovat za nový zákon.

To je rozdíl mezi větami „Evropa připravuje strategii, která může ovlivnit budoucí politiku“ a „Evropa právě nastavuje nová pravidla“. První je přesná. Druhá předbíhá výsledek.

Klíčová čísla

7. září 2026 – krajská uzávěrka

11. září 2026 – evropská uzávěrka

1. čtvrtletí 2027 – předpokládané představení strategie

více než 30 milionů digitalizovaných kulturních objektů – plánovaný evropský datový prostor pro využití včetně AI

48 % Evropanů podle Eurobarometru věří, že rozezná AI dílo od lidského

73 % se obává dopadu generativní AI na práci či příjmy umělců

5 milionů EUR – indikativní rozpočet tématu AI4Creatives Support Platform

Nenápadná věta v evropském dokumentu: přes 30 milionů kulturních objektů pro AI

Možná nejzajímavější část celé evropské přípravy neleží v obecných prohlášeních o kreativitě, ale v jediné konkrétní větě přípravného dokumentu.

Komise počítá s tím, že společný evropský datový prostor pro kulturní dědictví zpřístupní více než 30 milionů digitalizovaných kulturních objektů pro využití při trénování AI, a to s nastavenými standardizovanými licenčními podmínkami.

Tady je dobře vidět, o co se skutečně hraje.

Evropská kultura není pro umělou inteligenci jen oborem, který má technologie používat. Sama je současně obrovským zdrojem dat, na nichž lze nové technologie stavět.

Obrazy, fotografie, knihy, archivní materiály, historické dokumenty, hudba nebo digitalizované sbírky mají nejen kulturní, ale nově také technologickou a ekonomickou hodnotu.

Otázka tedy nezní jen „jak může muzeum používat AI“, ale také za jakých podmínek může AI používat muzeum – respektive jeho digitalizované kulturní bohatství.

Pro region s muzei, galeriemi, knihovnami, fotografy, skláři, designéry, hudebníky a dalšími tvůrčími profesemi to už není příliš vzdálená debata.

Ve hře jsou i evropské peníze

Ani tvrzení, že strategie je nelegislativní, neznamená, že skončí jako PDF uložené na evropském webu.

Komise předpokládá, že strategie propojí existující i nové iniciativy a bude využívat programy Creative Europe, Digital Europe a Horizon Europe. Má se zároveň stát jedním z orientačních bodů pro další evropský víceletý rozpočet na období 2028–2034.

Některé konkrétní peníze navíc už v evropských pracovních programech vidět jsou.

Program Horizon Europe například pro rok 2027 počítá s tématem AI4Creatives Support Platform: embracing a fair AI revolution. Jeho indikativní rozpočet činí 5 milionů eur a projekt má vytvořit podpůrnou platformu pro kulturní a kreativní sektor při využívání AI.

Není správné tvrdit, že těchto pět milionů vzniklo kvůli nynější konzultaci – pracovní program už existuje. Je to ale dobrý důkaz, že evropská politika AI a kultury nekončí u deklarací. Strategický směr se může následně promítat do toho, jaké projekty Unie podporuje, čemu dává výzkumnou prioritu a na co jsou dostupné peníze.

Proto má smysl mluvit teď, nikoli až ve chvíli, kdy jsou programy a podmínky hotové.

Má cenu, aby napsal jeden člověk z Liberecka?

Ano – pokud má co říci.

Evropská výzva není referendum. Komise nebude počítat, zda přišlo 4 000 hlasů „pro AI“ a 3 800 „proti AI“. Chce získat informace o problémech, dopadech a možných řešeních. V další fázi plánuje také workshopy se zainteresovanými skupinami, cílený průzkum a politický dialog s vybranými představiteli kulturních a kreativních odvětví.

Proto má větší cenu jeden přesný příklad než deset obecných prohlášení.

Fotograf například může popsat konkrétní zkušenost s napodobováním své tvorby nebo obtížemi při prosazování práv. Galerie může vysvětlit, co jí brání bezpečně používat AI nad digitálními sbírkami. Menší kulturní organizace může doložit, že jí chybí peníze, odborníci nebo metodika. Tvůrce může upozornit, jak se mění cena jeho práce. A někdo jiný může naopak doložit, že mu AI významně zlevnila překlady, zpřístupnila archiv nebo usnadnila práci lidem s postižením.

Právě takové informace Evropská komise žádá.

Pokud se chcete zapojit, pomůže držet se jednoduchého principu: popište problém, přidejte konkrétní zkušenost nebo data a napište, co by podle vás měla Evropská unie udělat – nebo naopak nedělat.

Do 7. září můžete podnět poslat Libereckému kraji. Do 11. září jej lze podat přímo Evropské komisi.

A pokud považujete svůj příspěvek za důležitý, není důvod nevyužít obě cesty.

Krajský prostředník není problém. Nejasný prostředník už trochu ano

Samotná iniciativa Libereckého kraje si kritiku nezaslouží. Jestliže kraj dokáže sesbírat zkušenosti malých muzeí, galerií, knihoven, umělců a kreativních firem, které by jinak do evropské konzultace nic neposlaly, může být jeho aktivita velmi užitečná.

Slabým místem je transparentnost druhé poloviny procesu.

„Pošlete nám podklady, my je shromáždíme a předáme dál“ je první krok. Veřejnost by ale měla také vědět, co znamená ono „předáme dál“.

Budou příspěvky odeslány jednotlivě? Vznikne z nich anonymizovaný souhrn? Vybere kraj jen některé? Připojí vlastní stanovisko? Kdo jej případně schválí? A bude výsledný materiál zveřejněn?

Krajská výzva na tyto otázky odpověď nedává.

To je o to důležitější, že různí aktéři mohou chtít naprosto opačné věci. Autor může požadovat přísnější omezení práce s chráněnými díly, zatímco vývojář AI může chtít snazší přístup k datům. Velká instituce může žádat infrastrukturu, malý soubor hlavně peníze na člověka, který se v nové technologii vůbec vyzná.

Agregace není jen přeposílání. Ve chvíli, kdy někdo různé názory shrnuje, už rozhoduje také o tom, co z nich bude slyšet nejvíc.

Právě proto by konečný krajský výstup měl být veřejný.

Otevřené otázky

Co přesně Liberecký kraj po 7. září odešle? Komu?

Bude výsledný dokument veřejný?

Budou všechny názory zachovány, nebo vznikne souhrnné krajské stanovisko?

Kolik podnětů kraj skutečně získá?

Nejdůležitější není, zda jste „pro AI“ nebo „proti AI“

Celá konzultace má ještě jednu užitečnou vlastnost: nutí debatu opustit poněkud unavenou otázku, zda je umělá inteligence dobrá, nebo špatná.

Technologie už v kulturním prostředí je. Evropská legislativa už některé její oblasti reguluje. Instituce ji používají a tvůrci s ní soutěží, experimentují nebo se proti některým způsobům jejího využití brání.

Smysluplnější otázky proto znějí jinak:

K čemu má AI sloužit? Kdo na ní vydělává? Čí data používá? Kdo nese riziko? Jak se ochrání lidská tvorba? Jak zajistit, aby malá galerie nebo regionální autor nestáli proti globální technologické firmě úplně sami? A co má veřejný sektor podporovat z peněz daňových poplatníků?

Evropská komise nyní tvrdí, že na tyto otázky chce slyšet odpovědi z praxe.

Liberecký kraj nabízí jednu cestu, jak je do evropské debaty dostat.

Není však jediná. A právě to je pro člověka, který chce svůj názor skutečně uplatnit, možná nejpraktičtější informace z celé krajské výzvy.

Otázky a odpovědi

Připravuje EU nový zákon o umělé inteligenci v kultuře?
Ne. Nynější konzultace směřuje k nelegislativní strategii plánované na první čtvrtletí 2027. Závazná pravidla AI a autorského práva vznikají v jiných legislativních procesech.

Musím podnět poslat přes Liberecký kraj?
Ne. Evropská komise přijímá příspěvky přímo od veřejnosti.

Do kdy lze reagovat?
Libereckému kraji do 7. září 2026, Evropské komisi přímo do 11. září 2026.

Má vůbec názor jednotlivce význam?
Ano, zejména pokud obsahuje konkrétní zkušenost, problém, data nebo návrh řešení. Konzultace není hlasování pro nebo proti AI.

Co se bude ve strategii řešit?
Mimo jiné ochrana původní tvorby a autorských práv, použití kulturních dat pro AI, ekonomická situace tvůrců, nové obchodní modely, digitální dovednosti, evropské technologie a financování.

Zdroje a kontext
[1] European Commission – European Commission publishes call for evidence on AI strategy for the Cultural and Creative Sectors, 29. 7. 2026. Oficiální informace o konzultaci, cílech, účastnících a termínu 11. září 2026.
https://culture.ec.europa.eu/whats-new/news/european-commission-publishes-call-for-evidence-on-ai-strategy-for-the-cultural-and-creative-sectors
[2] European Commission / EUR-Lex – Call for Evidence for an Initiative: AI Strategy for the Cultural and Creative Sectors, 2026. Klíčový přípravný dokument: nelegislativní charakter strategie, plánované Q1 2027, tři pilíře, copyright, kulturní data, financování i způsob dalších konzultací.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=PI_COM%3AAres%282026%297688922
[3] European Commission – Special Eurobarometer: Europeans’ attitudes towards culture, 2025. Průzkum postojů Evropanů ke kulturní tvorbě a generativní AI.
https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/3364
[4] Liberecký kraj – Evropská komise připravuje strategii pro umělou inteligenci v kultuře. Liberecký kraj sbírá podněty, 13. 8. 2026. Krajská výzva, termín 7. září a vyjádření Květy Vinklátové.
https://www.kraj-lbc.cz/aktuality/evropska-komise-pripravuje-strategii-pro-umelou-inteligenci-v-kulture-liberecky-kraj-sbira-podnety-n591997.htm
[5] Kreativní Evropa – Evropská komise zve k připomínkování Strategie AI pro kulturu, 30. 7. 2026. Česká informace s přímým odkazem na evropské připomínkování.
https://www.kreativnievropa.cz/evropska-komise-zve-k-pripominkovani-strategie-ai-pro-kulturu
[6] European Commission – Guidelines on transparency obligations under the AI Act, 2026. Aktuální informace o transparentnosti AI obsahu a použití článku 50 od 2. srpna 2026.
https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/guidelines-ai-transparency-obligations
[7] European Commission – Commission seeks views on the review of EU copyright rules, 18. 5. 2026. Přezkum autorského práva včetně otázek generativní AI, licencování a odměňování.
https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/commission-seeks-views-review-eu-copyright-rules
[8] European Commission – Horizon Europe Work Programme 2026–2027, Culture, Creativity and Inclusive Society. Obsahuje připravovanou výzvu AI4Creatives Support Platform s indikativním rozpočtem 5 milionů eur.