Neptun v Jablonci: co přineslo setkání 21. 10. 2025 a co z toho plyne pro okolní sídliště

Bývalý hotel Neptun v Liberecké ulici je už roky synonymem toho, jak vypadá „byznys s chudobou“ uprostřed města. Po veřejné debatě se vedení Jablonce posunulo k nákupu domu a stanovení cenového stropu. Co to ale reálně znamená pro lidi, kteří kolem Neptunu bydlí – a kdy se okolí uklidní?

Jablonec řeší problém. Neptun je dům uprostřed sídliště, kolem kterého děti chodí do školy a dospělí zrychlují krok. Dříve hotel, dnes komerčně provozovaná ubytovna ve vícepodlažním domě. Město ji dlouhodobě označuje za jedno z ohnisek zvýšené kriminality. V objektu je 43 bytových jednotek, odhadovaná obsazenost cca 200 osob.

V okolí ubytovny Neptun žije několik tisíc lidí, kteří se denně potýkají s problémy této lokality. Hromadí se stížnosti na bezpečnost a nepořádek. Obyvatelé vyjadřují obavy z části obyvatel ubytovny Neptun, kteří nerespektují základní normy a pravidla společného soužití.

Ačkoli je porušování veřejného pořádku v Jablonci regulováno mj. obecně závaznou vyhláškou o zákazu konzumace alkoholu na vybraných veřejných prostranstvích (OZV 9/2024) a zákaz kouření na zastávkách MHD je dán zákonem, v místě je patrný problém jejich každodenního vymáhání.

K tomu je třeba připočíst další problémy související se skupinami bezdomovců, které se zde trvale shromažďují a s uživateli drog.

V praxi to znamená, že pití alkoholu, kouření i konzumace drog u zastávek i na veřejných plochách je zde každodenní realitou. S tím souvisí znečištění a hromadění odpadu na veřejných prostranstvích, který město často nestíhá odklízet. Navzdory vyjádřením radnice a vedení městské policie mají mnozí obyvatelé osobní zkušenost s velmi nedůsledným, mlhavým či odmítavým přístupem strážníků k řešení podnětů a stížností. Policie často poukazuje na to, že razantní zásahy proti skupinám bezdomovců nebývají smysluplné, a přesouvá problém na sociální pracovníky.

Problémy se řetězí a násobí

Koncentrované sociální bydlení znamená, že vysoký podíl domácností s nízkými příjmy a kumulovanými problémy žije na malém území, například v jednom domě. Rizika jsou dobře známá: rychlá degradace společných prostor, častější konflikty a porušování pravidel, „stigma adresy“ a s tím spojený odchod stabilnějších nájemníků. Vzniká tlak na školy (vyšší absence, fluktuace), na zdravotní a sociální služby i na policii a hasiče. Když se překročí určitá „kritická hustota“, přestává fungovat běžná sousedská kontrola a problémy se samy reprodukují. Profesionální správa a jasně vymahatelná pravidla umí část rizik tlumit, ale samotná prostorová koncentrace zůstává silným zhoršujícím faktorem.

Systém dávek má bránit bezdomovectví a zajistit bydlení pro zranitelné domácnosti. V praxi se však část peněz může „zaseknout“ u provozovatelů nízkonákladových ubytoven: krátké ubytovací smlouvy místo nájemních, platby „na lůžko“, minimální investice do údržby a vysoká fluktuace obyvatel. Tato kombinace vytváří tzv. byznys s chudobou – stabilní peněžní tok z veřejných rozpočtů, ale bez odpovídající kvality bydlení a bez motivace zlepšovat prostředí uvnitř domu i v jeho okolí. Náklady na dopady (nepořádek, zásahy složek, tlak na školy a sociální služby) pak nese obec a sousedství.

Propojením koncentrovaného sociálního bydlení a nevhodně nastavenými ekonomickými motivacemi v systému dávek, vzniká „uzamčený model“: dávky drží dům ekonomicky nad vodou, ale zároveň fixují nízký standard a vysokou zátěž okolí. Řešení proto musí být dvojí: dekoncentrace (menší počet zranitelných domácností rozptýlený v běžném bytovém fondu, ideálně v režimu standardních nájemních smluv) a podmíněnost veřejných peněz kvalitou (minimální standardy, kontrola hygieny a požární bezpečnosti, profesionální správa, domovní řád a aktivní sociální práce). Teprve kombinace těchto kroků zmenší externality pro sousedství a promění „byznys s chudobou“ na legitimní, kontrolované a společensky únosné poskytování

Proč se o Neptunu mluví

Co je Neptun a proč je to problém

Devítipodlažní dům s více než 40 malými byty (většinou 1+kk a 2+kk) vznikl jako hotel, dnes funguje jako ubytovna. Je přímo uprostřed sídliště, v blízkosti dvou základních škol a pěti mateřských škol. Městská policie označuje okolí za jedno z nejhorších v kriminalitě v rámci města a drží tam zvýšený dohled.

Nemovitost je ve vlastnictví firmy Neuman byty Jablonec s.r.o. (IČO 09279806), se skutečným majitelem Josefem Neumanem. Provoz ubytování v domě je dlouhodobě spojován se společností Dostupné bydlení Severní Čechy s.r.o., která inzeruje ubytovny v Liberci i Jablonci.

Co zažívají obyvatelé sídliště v okolí

Zvýšené zásahy městské i státní policie, přestupky a opakované rušení nočního klidu. Ředitelé škol v okolí mluví o tom, že část dětí volí cestu do/ze školy „obloukem“. Podle reportáží a vyjádření města žije v ubytovně Neptun zhruba 200 lidí, z toho několik desítek dětí; policie i městská policie zmiňují drogy, výskyt hledaných osob a cizinců bez povolení k pobytu, domácí násilí i výtržnosti.

Co dělá město a složky státu: policie, hygiena, stavební úřad, HZS

Statutární město Jablonec nad Nisou zadalo a realizovalo výzkum „pocitu bezpečí“. Sběr probíhal 12.–30. 5. 2025 formou dotazníků, do terénu šli pracovníci magistrátu, pomáhaly místní NNO a asistenti prevence městské policie; za úřad komunikovala vedoucí odboru kanceláře tajemníka Martina Vacková. Na setkání 21. 10. 2025 byly shrnuté výsledky představeny jako součást debaty o bezpečnosti na ZŠ Liberecká. Bylo zde slíbeno, že prezentace s výsledky výzkumu bude zveřejněna, ale v oficiálních kanálech ke dni 27. 10. 2025 žádný veřejný odkaz na prezentaci není.

Krátce před debatou (16. 10. 2025) proběhla velká společná kontrola šesti ubytoven v Jablonci: policie, cizinecká policie, městská policie a hasiči prověřili 237 osob (z toho 65 cizinců), vypátrali jednu osobu v celostátním pátrání a avizovali další akce. To je oficiální, zveřejněné číslo.

Hygiena (KHS Libereckého kraje): schvaluje provozní řády ubytovacích zařízení a kontroluje plnění povinností. Podnět lze poslat e-mailem/datovou schránkou; zveřejněné kontakty a postupy jsou zde.

Stavební úřad a město: Jablonec už v červnu 2025 ustavil pracovní skupinu k Neptunu (sociální oblast, policie, škola, samospráva) a připravil scénáře dalšího postupu včetně odkupu a přestavby.

Co přesně přinesla schůzka 21. 10. 2025 (ZŠ Liberecká)

Debata 21. října 2025 v jídelně ZŠ Liberecká se z „bezpečnosti ve městě“ logicky stočila k Neptunu. Magistrát hned další den zveřejnil zvukový záznam. Schůzky se účastnil mj. primátor Miloš Vele, náměstkyně primátora pro oblast humanitní Jana Hamplová, náměstkyně primátora pro životní prostředí a strategii města Lenka Opočenská, koordinátor oddělení kontaktní místo pro bydlení a sociální pomoc Pavel Váňa, za Policii ČR plk. Pavel Langr, za městskou policii Michal Švarc. ZŠ Libereckou reprezentoval ředitel Martin Chytka, který současně představil a nabídl k podpisu petici za odkoupení ubytovny Neptun do majetku města za účelem získání kontroly nad provozem tohoto objektu.

Pořadatelem bylo město Jablonec nad Nisou; hostila ZŠ Liberecká (jídelna školy).

Problémová situace související s ubytovnou Neptun trvá od roku 2022. Navzdory tomu, že město má kromě vlastního výzkumu velké množství poznatků, stížností a podnětů od občanů, nebylo představeno žádné konkrétní měřitelné nebo termínované řešení.

Co se stalo po schůzce: jaká je šance na řešení

Dne 24. 10. 2025 zastupitelé schválili odkup Neptunu, ale stanovili strop 35 milionů Kč; město má jednat dál. To je zásadní posun: na jaře 2025 návrh neprošel (požadavek 56,5 mil. Kč), v květnu se cena snížila na 51 mil. Kč, ale ani tehdy zastupitelstvo neodsouhlasilo. Nyní má vedení mandát ke koupi, pokud dosáhne ceny ≤ 35 mil. Kč a zajistí financování přestavby (IROP + městské peníze/úvěr).

Pravděpodobnost rychlého uklidnění okolí je nízká. Strukturální změna přijde až s vlastnictvím města a režimem standardního nájemního bydlení (nájemní smlouvy, správa, domovní řády, případně sociální práce). S ohledem na dotační proces a stavební zásahy to je horizont měsíců až jednotek let, nikoli týdnů.

Co mohou dělat obyvatelé okolního sídliště už teď

Hlášení incidentů: volat 156 / 158; vyšší frekvence hlášení = lepší alokace hlídek.

Hygienické podněty (např. zápach, štěnice, sdílené hygienické zázemí mimo standard): KHS Libereckého kraje – kontakty zde.

Územní a stavební věci: sledovat úřední desku a komunikaci města (pracovní skupina k Neptunu).

Školy a bezpečnost dětí: ZŠ Liberecká a další školy v okolí mají mít bezpečnostní plány, které spolufinancuje kraj.

Občanský tlak: existuje oficiální petice za odkup nemovitosti; je legitimní ji využít jako nástroj veřejného zájmu.

Čtěte také Neptun v Jablonci: město míří k odkupu firmy, ne domu. Co přesně schválili zastupitelé a co to znamená?

Podobná ohniska problémů v Libereckém kraji

Liberec – Františkov, Jeřáb a shluky domů/ubytoven (dlouhodobě řešené ve spolupráci s Agenturou pro sociální začleňování). Město zpracovalo plán zaměření na vyloučené lokality; v roce 2025 čerpá prostředky na dostupné bydlení a přechod lidí z ubytoven do běžných bytů.

V Libereckém kraji není „Neptun“ výjimkou, spíš typickým případem: v krajském městě Liberec dlouhodobě vyčnívají čtvrti Františkov a Jeřáb v oblasti „za nádražím“, kde se koncentrují ubytovny a byty nízkého standardu. Město na ně v roce 2025 cíleně zaměřilo program opatření ve spolupráci s Agenturou pro sociální začleňování – kombinace práce s ubytovnami, úprav veřejného prostoru a sociálních služeb má snížit tlak na okolí i kriminalitu. Už předtím si Liberec nechal zpracovat vlastní analýzu (2015), která identifikovala 7 sociálně vyloučených lokalit a zmapovala ubytovací zařízení s vyšší koncentrací lidí závislých na dávkách; tato zjištění tvoří podklad dnešních kroků města. (Vstupní analýza Liberec 2017)

Na Českolipsku se jako problémové dlouhodobě uvádějí části České Lípy (např. komplex domů přezdívaný „Parlament a Senát“ v Dubické/Mánesově ulici a N-centrum) – město je řeší v plánovacích dokumentech pro roky 2021–2027; starší strategický plán počítal ve městě se čtyřmi sociálně vyloučenými lokalitami s přibližně 380 obyvateli. V Novém Boru pracuje město s konkrétním soupisem ohrožených míst (Sídliště Rumburských hrdinů, ulice V Parku, Arnultovice, Dobrovského, Nemocniční, Křižíkova aj.); do řešení Novoborska se už dříve zapojila Agentura pro sociální začleňování a zmiňuje se zde kombinace dluhů, závislostí a nestabilního bydlení.

Historicky (a s vědomím, že čísla se v čase mění) ukazují přehledové mapy a reporty, že mimo Jablonec a Liberec mají v kraji citelnou zátěž také Tanvald a Frýdlant – tehdejší souhrn uváděl pro Tanvald několik lokalit a pro Frýdlant přes deset, což potvrzuje, že problém není bodový, ale regionální a vyžaduje koordinaci obcí, kraje i státu. Pro orientaci a další práci doporučujeme využít i krajský rozcestník analýz a map (bydlení, dluhy, SVL), který dává na jedno místo oficiální podklady pro plánování zásahů a projektů.

Může se Jablonec inspirovat jinde?

Model „koupit–přestavět–spravovat“ s podporou IROP a navazujících sociálních služeb se osvědčuje ve větších městech. Inspirace: Liberec (dotace na „Housing First“ a práci s ubytovnami) a koordinační uzavírání ubytoven s přesunem lidí do standardního bydlení za účasti města, ÚP a NNO (viz letošní příklad Mnichovo Hradiště).

Napříč Českem se osvědčují dvě příbuzné cesty, jak ukončit „byznys s chudobou“: buď město problémový objekt koupí–přestaví–profesionálně spravuje, nebo ubytovnu koordinovaně uzavře a lidi přestěhuje do standardních bytů s podporou sociální práce. Druhá varianta má čerstvou oporu v praxi – Mnichovo Hradiště letos dotáhlo uzavření ubytovny v Haškově ulici a stěhování nájemníků, což je jeden z nejčistších příkladů řízeného „vypnutí“ ubytovny bez přelití problému jinam.

U první cesty se vyplatí dívat na města, která to dělají systémově: Brno testovalo přístup Housing First ve 50 městských bytech v kontrolovaném experimentu (RCT) a dnes na ně navazuje širší rozvoj dostupného, nesegregovaného bydlení; důraz je na běžné nájemní smlouvy a intenzivní práci s domácnostmi, nikoli ubytovny. Ostrava má schválenou koncepci sociálního bydlení s cílem držet bydlení mimo vyloučené enklávy. Z konverzí stojí za pozornost Karviná (odkup a přestavba ubytovny Kosmos na malé byty), Bohumín (přestavba bývalého Hotelového domu ŽDB na byty) a z novějších kroků třeba Aš, kde město mění bývalý klub/ubytovnu na městské bydlení; širší posilování městského fondu sleduje i Plzeň rozsáhlejšími rekonstrukcemi vlastních domů. Tyto příklady ukazují, že když má město v ruce vlastnictví, standardy a správu, přestává být dům zdrojem chaosu a stává se běžnou adresou.

Zároveň platí i varování: odkup bez jasného plánu může skončit lety prázdnoty a nedůvěrou veřejnosti (příklad Blanska s bývalým hotelem Dukla). Jablonec by se proto měl držet tří zásad:

jasný finanční rámec a dotační mix (IROP) včetně harmonogramu rekonstrukce,

dopředu nastavené standardy a domovní řád s vymahatelností,

case-management pro nájemníky, aby se problém jen nepřesunul.

Kombinace osvědčené praxe (Brno/Ostrava) a konkrétních projektových kroků (Karviná, Bohumín, Aš, Plzeň) dává Jablonci realistickou mapu, jak převést „Neptun“ z režimu ubytovny do běžného městského bydlení bez vedlejších škod.

V čem se z Jablonce mohou poučit jiná města

Klíčové je zamezit vzniku sociálních ubytoven, bránit koncentrovanému sociálnímu bydlení. Jako argumenty využít vědecké výzkumy, stavební uzávěry a další zákonné páky.

„Koncentrace nouzových bytů“ znamená, že město nebo jeho partneři umístí větší počet krátkodobých či přechodných bytů s vysokou mírou podpory do jednoho domu, vchodu nebo malé ulice. V praxi to vytváří malou „kapsu nouze“ se souběhem dluhů, zdravotních a sociálních problémů, vyšší fluktuací a slabou sousedskou kontrolou. Rizika jsou dvojí: jednak vnitřní (rychlé opotřebení, konflikty, porušování domovního řádu, únava správy domu), jednak vnější (stigma adresy, odliv stabilnějších domácností, přetížení školy, MHD zastávek a veřejného prostoru). Pokud se navíc nouzové byty propojí s volným přístupem k dávkám bez jasných standardů a kontroly kvality, vzniká ekonomika „levného ubytování“ bez motivace prostředí zlepšovat – a okolí nese náklady.

Prevence stojí na rozmístění, standardech a správě. Město by mělo nouzové a tréninkové byty rozptýlit do běžného fondu („scatter“ přístup), ideálně po jednotlivých bytech napříč čtvrtěmi, ne v blocích. Prakticky to znamená stanovit si pracovní stropy pro podíl domácností s vysokou mírou podpory na jeden dům či vchod (aby se z nouze nestala „dominující“ charakteristika místa), a to jak pro vlastní městské domy, tak v dotačních a nájemních smlouvách s partnery. Současně je nutné vázat veřejné peníze na minimální standardy (hygiena, požárně-bezpečnostní opatření, správa domu, domovní řád), aktivní case-management a jasné výstupní cesty: nouzové bydlení má být časově omezený most do standardního nájmu, nikoli slepá ulička. Významná je i datová disciplína: město by mělo průběžně sledovat „teplotní mapu“ koncentrací (podíl podporovaných domácností na adrese, počty zásahů PČR/MP, školní absence, stížnosti), mít předem definované prahové hodnoty a při překročení automaticky spustit balíček opatření (posílení správy, sociální práce, úpravy veřejného prostoru, zvýšené kontroly).

Třetí nohou prevence je kvalitní každodenní správa: jasně srozumitelný domovní řád, důsledné vymahatelné sankce, přítomnost správce nebo komunitního domovníka, rychlé řešení stížností sousedů a koordinace s MP/KHS/HZS. K tomu patří i motivační program pro soukromé pronajímatele (garance, pojištění kauce, krizová linka pro pronajímatele), aby se „rozptýlený“ model měl kde odehrávat. Teprve kombinace rozptýlení, standardů a profesionální správy brání tomu, aby se nouzové byty proměnily v další „koncentraci“, a pomáhá okolí – místo aby ho zatěžovala – stabilizovat.

Perspektivy pro obyvatele okolí Neptunu

Radnice na jaře představila nadějný koncept odkupu objektu Neptun a jeho přestavbu na obecní byty. Odkup však nakonec nebyl schválen. Nyní je na stole stejný koncept se zastropovanou cenou 35 mil. Kč. Nakolik jde o reálné řešení, nebo jen taktický alibismus, ukáže budoucnost. Petici za odkoupení ubytovny Neptun do majetku města můžete podepsat zde.

Málo důvěry budí i druhý model: Zapojení škol, policie, hasičů, KHS, stavebního úřadu atd. Jedná se o běh na dlouhou trať, na kterém se podílí příliš mnoho institucí a orgánů. Je malá pravděpodobnost, že tato iniciativa dovede vytvořit dostatečně silný, intenzivní a koordinovaný tlak a zajistit účinné vyřešení problému Neptun.

Obyvatelé okolí Neptunu, učitelé i žáci v okolních školách jsou nuceni již třetím rokem žít, pracovat a učit se v problematickém prostředí. Tři roky – to je přímá vizitka úsilí města o vyřešení. Vzhledem k tomu, že další konkrétní kroky město nedeklaruje (kromě rétoriky dlouhodobého řešení), nezdá se, že situace dojde brzy k obratu.

Jako další cesta se jeví občanská iniciativa, která by při určité míře organizovanosti a úsilí mohla přinutit město k rychlejšímu a efektnějšímu postupu. To je výzva pro zdejší obyvatele.