Po jednání rady kraje: silnice za 960 milionů, obojživelníci, kompenzace škod a nový vizuální styl

Rada Libereckého kraje po jednání 20. ledna 2026 poslala do praxe několik rozhodnutí, která se brzy dotknou každodenního života: od jarních uzavírek a oprav silnic přes „záchranné transfery“ žab až po vyplácení kompenzací chovatelům a rybářům. Vedle toho kraj rozjíždí přípravu nového vizuálního stylu, který má sjednotit prezentaci kraje navenek.

Rychlý přehled – co je pro obyvatele nejdůležitější:

Silnice a mosty: v roce 2026 má jít do oprav a rekonstrukcí zhruba 960 milionů Kč, část i z evropských peněz.

Největší konkrétní akce: III/2716 Hrádek nad Nisou – Rynoltice (8,703 km), start na jaře, hotovo zhruba do 480 dní od převzetí stavby.

Přeshraniční rozměr: tah je součástí projektu Interreg – cílem je bezpečnější a plynulejší spojení k přechodu Hrádek n. N./Porajów.

Životní prostředí: 15. března až 30. dubna 2026 poběží transfery obojživelníků na několika úsecích; kraj žádá MŽP o dotaci.

Kompenzace škod: za rok 2025 se v kraji vyplatilo přes 3,6 milionu Kč za škody od vlka, kormorána a vydry.

Vizuální identita: kraj zadal přípravu designérské soutěže (organizace Czechdesign) za 301 000 Kč bez DPH; nový styl chce představit na podzim 2026.

Silnice a mosty: proč je letos „stavební sezóna“ tak velká

Na papíře to zní technokraticky, v praxi to ale znamená jediné: víc stavenišť, víc objížděk – a zároveň větší šance, že se některé dlouhodobě problematické úseky konečně dají do pořádku. Kraj uvádí, že v roce 2026 počítá celkem s 35 novými stavebními akcemi a 11 už rozestavěnými; celkový finanční rámec má být zhruba 960 milionů Kč, přičemž část má krýt evropské spolufinancování a kraj zároveň počítá i s podporou ze Státního fondu dopravní infrastruktury.

Co to znamená pro Vás prakticky: pokud dojíždíte denně, vyplatí se letos sledovat mapy uzavírek a plánovat s rezervou. U velkých staveb zpravidla platí, že nejméně předvídatelná je první fáze (přeložky sítí, provizorní dopravní režimy).

Tahák roku 2026: III/2716 Hrádek nad Nisou – Rynoltice (8,703 km)

Největší čerstvě posunutý projekt je rekonstrukce silnice III/2716 mezi Rynolticemi a Hrádkem nad Nisou. Jde o úsek dlouhý 8 703 metrů. Kraj vybral zhotovitele a počítá se zahájením v březnu 2026, doba realizace má být 480 dní od převzetí stavby.

Zásadní je, že nejde jen o „asfalt“: součástí je i položka B – chodník, který má financovat město Hrádek nad Nisou. Celková vysoutěžená cena za části A+B je 173 018 153,97 Kč včetně DPH, přičemž samotná rekonstrukce komunikace (A) tvoří 152 422 449,49 Kč a chodník (B) 20 595 704,48 Kč.

Co to znamená pro lidi: tady se dá čekat, že omezení bude citelné nejen pro místní, ale i pro přeshraniční dopravu. Na druhou stranu právě u takto dlouhého souvislého úseku bývá „uživatelský efekt“ po dokončení největší – méně výtluků, lepší bezpečnost a v ideálním případě i plynulejší jízda.

Přes hranice: Interreg a proč se tah řeší i kvůli Porajówu

Rekonstrukce není izolovaná akce, ale součást přeshraničního projektu „Bezpečně a plynule přes hranice“ s polským partnerem (Powiat Zgorzelecki). Cílem je modernizace silničního spojení k přechodu Hrádek n. Nisou/Porajów – v Česku právě úsek Rynoltice–Hrádek n. Nisou, v Polsku navazující úsek směrem na Porajów.

Projekt běží v programu Interreg Česko–Polsko 2021–2027. Kraj uvádí celkové výdaje projektu 10 242 288,70 EUR a dotaci 4 781 976,83 EUR, z toho 4 285 408,07 EUR pro Liberecký kraj; doba realizace je leden 2025 až prosinec 2027.

Proč je to důležité: u „běžných“ silničních staveb často platí, že se rozhoduje jen podle lokálních priorit a rozpočtu. U Interreg projektů je navíc tlak na měřitelné dopady (bezpečnost, plynulost, vazba na přeshraniční mobilitu) – a to obvykle zvyšuje šanci, že se projekt dotáhne i v případě, kdy by čistě z krajských peněz trval déle.

Další konkrétní opravy: Všeň a Návarov

Vedle velké III/2716 rada řešila i další akce, které jsou pro místní neméně podstatné:

Všeň (silnice III/27920, III/27921, III/27924): velkoplošná oprava v délce 6 612 metrů, předpoklad zahájení na jaře 2026, doba realizace 190 dní. Vysoutěžená cena je 44 588 501,26 Kč včetně DPH.

Návarov (silnice III/2886): velkoplošná oprava v délce 2 487 metrů, doba realizace 130 dní, cena 16 106 710,51 Kč včetně DPH.

Prakticky: velkoplošné opravy bývají kratší a méně „stavebně invazivní“ než plné rekonstrukce, ale dopravní omezení mohou být i tak výrazná (frézování, pokládka vrstev, kyvadlový provoz).

Co je „na cestě“: Svijany a Šimonovice (zakázky se teprve soutěží)

Kraj zároveň rozjíždí soutěže na další dvě akce, které dobře ukazují, jak se v praxi skládá financování „silnice + obecní prvky“:

Svijany – chodník ke zámku (silnice III/27912): předpokládaná hodnota A+B do 49 536 918,31 Kč včetně DPH, z toho krajská část A do 30 360 350,46 Kč, obecní část B do 19 176 567,85 Kč. Celková délka úseku 955 m, chodníky 817,3 m, realizace 240 dní.

Šimonovice, II. etapa (silnice III/27815): předpokládaná hodnota A+B do 38 522 960,20 Kč včetně DPH, z toho kraj A do 22 302 051,70 Kč, obec B do 16 220 908,50 Kč. Délka 688 m, realizace 180 dní.

Co si z toho vzít: pro obyvatele obcí je často důležitější část B (chodníky, bezpečnější prostor pro pěší), zatímco kraj řeší primárně jízdní pruhy. Tenhle model „společné akce“ je praktický, ale zároveň citlivý na koordinaci – jakmile se jedna strana zpozdí, zpozdí se typicky celek.

Obojživelníci: proč se budou v březnu a dubnu „přenášet žáby“

Zní to jako kuriozita, ale ve skutečnosti jde o opakující se problém: na jaře táhnou žáby a čolci k rybníkům a tůním a na silnicích dochází k hromadným úhynům. Kraj proto i letos plánuje podél vybraných úseků instalovat dočasné zábrany, zvířata odchytávat a několikrát denně přenášet na bezpečná místa.

Akce má probíhat 15. března až 30. dubna 2026 a letos se týká úseků v Postřelné, Novinách pod Ralskem, Dolní Suché, Chrastavě, Pihelu a Jeřmanicích – dohromady 2,39 km komunikací. Zmíněny jsou i zásahy do státních silnic I/9 u Pihelu a oblast u Chrastavy s přesahem k I/35, proto je projekt projednán s ŘSD. Celkové náklady jsou 269 910 Kč, kraj žádá o dotaci 250 000 Kč.

Co to znamená pro Vás: v místech transferů se občas objevují lidé u krajnic a dočasné bariéry. Vyplatí se jet opatrně a respektovat značení. Zároveň je to jeden z mála projektů, kde se „měkký“ dopad dá popsat úplně konkrétně: méně uhynulých zvířat a méně nepříjemných situací pro řidiče.

Kompenzace škod: vlk, kormorán, vydra – komu stát a kraj proplácí ztráty

Liberecký kraj shrnul, že za rok 2025 se v regionu vyplatily kompenzace v celkové výši 3 606 239,57 Kč – šlo o škody způsobené vlkem obecným, kormoránem velkým a vydrou říční. Kraj uvádí i rozpad: u vlka 2 153 664,25 Kč (7 žadatelů), u kormorána 806 506,92 Kč (8 žadatelů) a u vydry 646 068,40 Kč (5 žadatelů).

Podstatné je „kdo to platí a podle čeho“: rámec kompenzací stanovuje zákon č. 115/2000 Sb. o náhradách škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy. V praxi to znamená, že žadatel musí doložit vznik škody a splnit podmínky dané právními předpisy – a kraj (resp. příslušné orgány) v procesu hraje roli při posuzování a administraci.

Co to znamená pro lidi v praxi:

Pokud jste chovatel, rybář nebo hospodaříte na vodních plochách, vyplatí se znát základní postup a lhůty – u podobných náhrad typicky rozhoduje kvalita dokumentace (fotodokumentace, záznamy, potvrzení).

Z pohledu veřejnosti je to téma, které se často polarizuje („chránit šelmy“ vs. „chránit hospodářství“). Tady je důležité oddělit emoce od mechanismu: stát ochranu určitých druhů prosazuje, ale současně uznává, že nese část nákladů.

Nový vizuální styl kraje: co přesně se schválilo a co bude následovat

Rada kraje schválila zadání veřejné zakázky malého rozsahu na organizaci soutěže „Designérská soutěž na vizuální identitu Libereckého kraje“ společnosti CZECHDESIGN CENTER, s. r. o. za 301 000 Kč bez DPH (364 210 Kč včetně DPH). Soutěž má být dvoukolová vyzvaná, všichni účastníci dostanou skicovné a vítěz následně zakázku na vypracování nové identity a její implementaci. Kraj uvádí, že nový vizuální styl by chtěl představit na podzim 2026.

Zajímavý je i historický kontext: kraj připomíná dokument „Jednotného vizuálního stylu“ z roku 2006 a rebranding logotypu z roku 2022 (jednobarevná verze, úpravy tiskovin a typografie). Nyní chce řešit sladění napříč značkami kraje a srozumitelnost výstupů.

Co to znamená pro občany: nejde jen o „nové logo“. Pokud se to udělá dobře, může to zlepšit orientaci v tom, co je krajské (služby, příspěvkové organizace, weby, formuláře). Pokud se to udělá špatně, skončí to u nákladů na přelepy a rozpačitého přechodného období. Právě proto bývá férové sledovat dvě věci: kvalitu soutěže a následné náklady na zavedení v praxi.

Dva detaily, které stojí za to hlídat

1) Kormorán jako časově omezená položka v náhradách

V právních přehledech se objevuje, že náhrady škod u kormorána velkého jsou vázané na konkrétní období – v konsolidovaném znění se uvádí roky 2024, 2025 a 2026. To je detail, který může být pro rybářské subjekty klíčový, protože ovlivňuje očekávání do dalších let.

2) Smlouvy a transparentnost: 30 dní jako praktická kontrolní lhůta

U smluv, které spadají do registru smluv, platí pravidlo „bez zbytečného odkladu, nejpozději do 30 dnů od uzavření“. Pro veřejnost je to užitečné jako jednoduchá kontrola: pokud se schválí zakázka, dá se následně ověřit, zda se smlouva objevila v registru.

Co sledovat dál a kdy to pocítíte

Z těchto bodů je nejrychlejší dopad vidět u dopravy: první omezení u velkých staveb se typicky rozbíhají hned na jaře, a u III/2716 se kraj přímo hlásí k březnovému startu. Pokud jezdíte pravidelně mezi Hrádkem a Rynolticemi, vyplatí se počítat s delším dojezdem a sledovat dopravní režimy.

Na jaře zároveň poběží transfery obojživelníků – na několika místech to může znamenat větší pohyb lidí u krajnic a dočasná opatření. Přínos je přitom velmi konkrétní: méně uhynulých zvířat a méně „nepříjemných překvapení“ na silnicích.

A do třetice: u kompenzací i vizuální identity platí, že rozhodnutí rady je start, ne cíl. U náhrad škod je důležité sledovat, jak se budou vyvíjet částky a pravidla. U vizuální identity bude podstatné, jak bude vypadat soutěž a jaké budou celkové náklady na zavedení v praxi – a zda kraj udrží jednotnost i napříč svými organizacemi.