Přednáška „Za ptáky na Grabštejn“: co prozradí nový atlas a proč se to týká i Vás

Ve čtvrtek 26. února 2026 se v Liberci chystá přednáška „Za ptáky na Grabštejn“ – večer nad novým atlasem ptáků grabštejnského polesí a nad tím, co se v místních lesích za poslední roky změnilo. Pro obyvatele Libereckého kraje je to dobrá příležitost pochopit, jak se proměna lesa „překládá“ do života ptáků – a nepřímo i do kvality krajiny, ve které trávíme volný čas.

Když se řekne „Grabštejn“, mnoha lidem naskočí hrad na dohled od trojmezí. Jenže okolní lesy jsou samostatný příběh – tichý, ale dost výmluvný. Ptáci v něm fungují jako citlivý „teploměr“: ukážou, kdy se prostředí daří, a kdy se naopak láme do méně pestré, chudší podoby.

Právě o tom má být i liberecká přednáška. Nejde o akademickou hru se seznamy druhů, ale o praktickou otázku: co se stane s krajinou, když se zásadně promění les – a co to znamená pro lidi, kteří v něm chodí, bydlí poblíž, nebo na něm ekonomicky závisí.

Kdy a kde se přednáška koná a co přesně slibuje

Přednáška „Za ptáky na Grabštejn“ je v kalendáři vedena na 26. února 2026 od 18:00 do 19:00 v Severočeském muzeu v Liberci. Vstupné je uvedeno jako dobrovolné a na místě má být možné zakoupit také Atlas ptáků grabštejnského polesí za 250 Kč.

Praktická poznámka: pokud nejdete „na jistotu“, vyplatí se přijít o něco dříve – u podobných přednášek bývá kapacita sálu reálně důležitější než formální registrace.

Co je „atlas ptáků grabštejnského polesí“ a v čem je jeho síla

Podle anotace vychází atlas z ornitologického průzkumu v letech 2021–2023 a pracuje s lokalitou, která byla dříve popisována jako „starý les“ s výraznou atmosférou. Současně ale zaznívá, že se poměry radikálně změnily a „les ztratil na hodnotě i půvabu“. To je podstatné sdělení samo o sobě: atlas tu není jen „katalog ptáků“, ale záznam proměny prostředí, kterou lze doložit na tom, jaké druhy se kde objevují a v jaké hojnosti.

Pro veřejnost je nejcennější právě tohle: atlas (a přednáška k němu) může převést obecné věty typu „lesy se mění“ do konkrétních otázek:

Které druhy mizí jako první?

Co naopak přichází?

Je změna dočasná, nebo dlouhodobá?

A co s tím může (a má) dělat vlastník lesa, obec, nebo stát?

Grabštejn a okolí: proč zrovna tady dává sledování ptáků smysl

Grabštejn leží v prostoru, který je pro Liberecký kraj typický: lesnatá krajina, výlety, rekreace, blízkost hranic, silné turistické proudy. Oficiální informace k hradu připomínají, že jde o „srdce trojmezí Česka, Německa a Polska“ a že z Liberce je to zhruba 20 km.

To není detail pro turistickou pozvánku – je to důvod, proč má smysl řešit, v jaké kondici je okolní les. Trojmezí je místo, kde se potkává více zájmů: rekreační, ochranářský, hospodářský i dopravní.

A ještě jeden rámec: lesy jsou pro Liberecký kraj mimořádně určující. Podle dat ČSÚ měl kraj nejvyšší podíl lesních pozemků na celkové výměře ze všech krajů ČR (44,8 %). Když se tedy „někde v lese“ něco láme, v Libereckém kraji to ve výsledku cítí skoro každý – jen ne vždy hned a ne vždy přímo.

Co se v lesích v posledních letech děje – a proč to ptáci „řeknou“ dřív než my

V celé republice se v posledních letech silně řešily kalamitní těžby a obnova porostů. ČSÚ například uvádí, že těžba dřeva v roce 2023 klesla na 18,5 mil. m³ (bez kůry), tedy výrazně pod rekordní roky kalamit. To je dobrá zpráva v celostátním měřítku – ale lokálně může být realita pořád velmi tvrdá: holiny, rozvolněné porosty, změna mikroklimatu, méně starých stromů, méně dutin a mrtvého dřeva.

A přesně tady ptáci fungují jako „diagnostika“. Některé druhy jsou navázané na doupné stromy (dutiny ve starých kmenech), jiné potřebují pestrou strukturu lesa, další reagují na to, jak rychle se porost uzavírá. Pokud staré stromy mizí, mizí i část druhů – a budky to umí nahradit jen omezeně.

Pro běžného člověka z toho plyne jednoduché pravidlo: když les ztratí stáří, vrstvy a klid, ztratí i část života. Nejde o „ptáčkaření“ – jde o kvalitu krajiny, která zadržuje vodu, tlumí horko, a dává smysl pro rekreaci.

Co si z přednášky můžete odnést

Pokud Vás téma zajímá i prakticky, zkuste si na přednášce hlídat tři konkrétní roviny:

Konkrétní druhy a konkrétní místa – které části polesí se změnily nejvíc a jak se to propsalo do výskytu ptáků.

Příčina vs. následek – co přesně bylo spouštěčem změny prostředí (a co je „jen“ sekundární efekt). Pokud to není z veřejných dat jednoznačné, je fér to tak pojmenovat.

Doporučení pro hospodaření a ochranu – co z atlasu plyne pro praxi: ponechávání starých stromů, práce s doupnými stromy, načasování zásahů, klidové zóny apod.

Zajímavost – když data z mapování neskončí v šuplíku

Jméno autora přednášky se objevuje i v odbornějším kontextu: Martin Břečka byl uveden jako autor příspěvku ke kvantitativnímu výzkumu ptačích populací v oblasti grabštejnského polesí v materiálech ornitologické konference (sborník/abstrakty).

Pro Liberecký kraj je to sympatická zpráva: i „lokální“ mapování může mít váhu, pokud je dělané metodicky a dotáhne se do podoby, kterou lze použít v rozhodování o krajině.

Jsme částí jednoho kraje

Přednáška „Za ptáky na Grabštejn“ může být nenápadná hodinová akce – ale téma je ve skutečnosti velké. Liberecký kraj je krajem lesů; a jakmile se les promění, promění se i to, co v něm žije, a jak se v něm cítíme my.

Pokud hledáte tip na smysluplný večer v Liberci, tohle je dobrý kandidát: dostanete příběh konkrétního místa, podložený mapováním, a zároveň návod, jak o krajině přemýšlet méně „pocitově“ a víc podle dat. A jestli se chcete zapojit víc než jen poslechem, ptejte se na jednu věc navíc: co se s poznatky z atlasu stane dál – kdo je může vzít do praxe a jak rychle.