Voda ve městě: Liberec hostí konferenci o řešeních inspirovaných přírodou

Liberec bude 30. září hostit mezinárodní konferenci Nature-Inspired Water Management in Urban Areas. Téma zní odborně, ale dopad je velmi praktický: jak šetřit pitnou vodu, lépe zachytávat déšť, využívat mokřady, zeleň a technologie a připravit města na sucho, vedro i přívalové deště.

Konference se koná 30. září 2026 v Lidových sadech v Liberci a umožní osobní i online účast zdarma.

Zaměří se na přírodě blízká řešení, dešťovou vodu, opětovné využívání vody, monitoring, modrozelené technologie a energii.

Aktivní zájemci mohou podat abstrakt příspěvku do 30. června 2026.

Voda ve městě už dávno není jen otázka potrubí, kanalizace a faktury za vodné a stočné. Stále víc jde o to, jestli se město v létě nepřehřívá, jestli dokáže zadržet přívalový déšť, zda neplýtvá pitnou vodou tam, kde by stačila voda užitková, a jestli zeleň opravdu funguje, nebo je jen dekorací mezi parkovištěm a chodníkem.

Právě takové otázky má otevřít mezinárodní konference Nature-Inspired Water Management in Urban Areas, tedy volně řečeno přírodou inspirované hospodaření s vodou v městských oblastech. Uskuteční se 30. září 2026 v Liberci, v Lidových sadech, a bude možné se jí zúčastnit osobně i online. Účast je zdarma, registrace je ale nutná.

Nejde jen o konferenci pro „vodohospodáře“

Na první pohled to může vypadat jako uzavřená odborná akce pro akademiky, projektanty, úředníky a správce infrastruktury. Ve skutečnosti je cílová skupina širší. Oficiální pozvánka mluví o odbornících, zástupcích praxe, urbanistech, představitelích měst a obcí, správcích infrastruktury a specialistech na opětovné využívání vody. To je odborné jádro konference.

Zároveň ale pořadatelé uvádějí hybridní formát, bezplatnou účast a veřejně dostupnou registraci. Registrační formulář vyžaduje e-mail, jméno, instituci a případně pozici, neuvádí však, že by šlo o akci pouze pro pozvané nebo úzce vybraný profesní okruh. Praktický závěr je tedy jednoduchý: konference je primárně odborná, ale přihlásit se mohou i další zájemci, pokud je téma zajímá a chtějí sledovat diskusi osobně nebo online.

Pro běžného obyvatele Libereckého kraje to nebude odpolední populárně-zábavná akce. Bude to spíš příležitost pro aktivní občany, učitele, studenty, spolky, zastupitele, lidi kolem životního prostředí, architektury, škol, sportovišť, areálů, technických služeb nebo správy budov. Zkrátka pro každého, kdo nechce o vodě slyšet jen tehdy, když je sucho, povodeň nebo drahá havárie.

Kdy, kde a za jakých podmínek

Konference se koná 30. září 2026 na adrese Lidové sady 425/1, Liberec. Pořadatelé ji připravují jako hybridní akci, tedy s možností osobní účasti i online sledování. Účast je bez poplatku.

Důležité termíny jsou tři. Abstrakty příspěvků lze podávat od 29. dubna do 30. června 2026. Registrace pro osobní účast je otevřena od 29. dubna do 1. září 2026. Online registrace má delší lhůtu, od 29. dubna do 20. září 2026.

To je pro zájemce podstatné: kdo chce jen sledovat, má čas podle zvolené formy účasti. Kdo chce na konferenci aktivně vystoupit, měl by hlídat konec června.

Mohu také vystoupit se svým příspěvkem?

Ano, veřejně dostupné informace s touto možností počítají. Pořadatelé uvádějí termín pro podání abstraktů do 30. června 2026. To znamená, že konference není pouze sled předem uzavřených vystoupení, ale otevírá prostor pro příspěvky.

Zveřejněné podklady však zatím neobsahují detailní pravidla výběru, délku příspěvku, hodnoticí kritéria ani konečný harmonogram řečníků. Zájemce by proto měl postupovat prakticky: připravit krátký odborný abstrakt, držet se tematických okruhů konference a v případě nejasností kontaktovat organizační tým. Jako kontaktní osoby jsou uvedeny Eva Doležalová a Linda Frydrychová z Technické univerzity v Liberci, předsedou konference je Tomáš Lederer.

Vhodný příspěvek nemusí nutně znamenat jen laboratorní výzkum. Do tématu mohou patřit i praktické zkušenosti obcí, areálů, škol, zoologických a botanických zahrad, správců veřejné zeleně, projektantů, technologických firem nebo provozovatelů zařízení, která řeší spotřebu vody, dešťovou vodu, čištění, monitoring nebo znovuvyužití vody.

Co se bude řešit: déšť, mokřady, recyklace vody i energie

Zveřejněné tematické okruhy ukazují, že konference nebude jen o jednom technickém zařízení. Má propojit několik vrstev hospodaření s vodou ve městě.

Prvním velkým tématem jsou přírodě blízká řešení. To jsou opatření, která využívají procesy známé z krajiny: mokřady, vsakování, zadržování vody, vegetaci, půdní filtraci nebo zpomalení odtoku. Nejde o romantiku návratu k potůčku za chalupou, ale o infrastrukturu. Jen místo čistě betonového řešení pracuje také s půdou, rostlinami, mikroorganismy a přirozeným koloběhem vody.

Druhým tématem je hospodaření s dešťovou vodou. Pro města je to stále důležitější problém. Čím více je zpevněných ploch, střech, parkovišť a kanalizačních vpustí, tím rychleji voda mizí pryč. Při suchu pak chybí. Při přívalovém dešti naopak přetěžuje kanalizaci a zvyšuje riziko lokálních problémů.

Třetí oblastí je opětovné využívání vody. Tedy otázka, zda je nutné používat pitnou vodu všude, nebo zda lze část vody po vyčištění znovu využít například pro provoz areálu, závlahu, čištění nebo doplňování vodních prvků. V evropském kontextu nejde o okrajovou debatu. Evropská komise dlouhodobě upozorňuje, že znovuvyužití vhodně vyčištěné vody může pomoci při nedostatku vody, snížit tlak na vodní zdroje a prodloužit životní cyklus vody.

Čtvrtým tématem je environmentální monitoring. Jinými slovy: nestačí říct, že opatření „vypadá zeleně“. Je potřeba měřit kvalitu vody, účinnost čištění, mikrobiologická rizika, energetickou náročnost, provozní stabilitu a dopady na okolí. Právě tady se konference dostává z roviny pěkných nápadů do roviny ověřitelné praxe.

Pátou oblastí jsou obnovitelné zdroje energie pro hospodaření s vodou. To je důležité hlavně tam, kde má systém vodu čerpat, filtrovat, dezinfikovat nebo recirkulovat. Pokud má být úspora vody vykoupena vysokou spotřebou energie, přínos se zmenšuje. Proto se u projektu LIFE4ZOO řeší i snížení energetické náročnosti a využití obnovitelných zdrojů.

Proč právě Liberec: za konferencí stojí LIFE4ZOO

Konference navazuje na projekt LIFE4ZOO, jehož koordinátorem je Technická univerzita v Liberci. Projekt se zaměřuje na hospodaření s vodou v návštěvnických areálech, především v zoologických zahradách. Pilotními místy jsou Zoo Liberec a Zoo Barcelona.

Hlavní myšlenka je srozumitelná: místo lineárního modelu „odebrat pitnou vodu – jednou použít – vypustit do kanalizace“ se testuje cirkulární model. Voda se má podle možností zachytit, vyčistit, upravit na potřebnou kvalitu a znovu použít. Projekt používá koncept FIT4USE, tedy úpravu vody podle konkrétního účelu použití. Jinou kvalitu vody potřebuje napájení zvířat, jinou čištění, závlaha nebo doplňování některých vodních prvků.

Evropská databáze programu LIFE uvádí, že projekt běží od 1. září 2023 do 28. února 2027, má celkový způsobilý rozpočet 2 775 396 EUR a příspěvek Evropské unie činí 1 665 238 EUR. Mezi partnery jsou Technická univerzita v Liberci, Photon Water Technology, Zoo Liberec, Universitat de Girona, Fundació Solidaritat UB a Barcelona de Serveis Municipals.

Nejzajímavější číslo je ambiciózní: v Zoo Liberec má projekt podle evropské projektové databáze směřovat až k úspoře kvalitní vody o 50 %, což je v projektovém období vyjádřeno zhruba jako 40 000 m³ ročně. To už není symbolická úspora „pro dobrý pocit“. To je objem, který dává smysl sledovat i z hlediska provozních nákladů, zatížení kanalizace a tlaku na vodní zdroje.

Program ještě není hotový. Směr už ale vidět je

K 5. červnu 2026 není veřejně zveřejněn detailní časový harmonogram zářijové konference se jmény řečníků a časy jednotlivých bloků. K dispozici jsou ověřené tematické okruhy, termíny registrací, možnost zaslání abstraktu a organizační kontakty.

Přesto lze z dosavadních akcí projektu LIFE4ZOO vyčíst, jakým směrem se odborná debata pravděpodobně pohybuje. V dubnu 2026 se v Liberci uskutečnilo mezinárodní setkání LIFE4ZOO – Mokřady pro život, také v hybridní formě a bez poplatku. Program tehdejší akce zahrnoval například mokřady mezinárodního významu v Česku, revitalizaci vodního režimu v okolí Dunaje, obnovu ptačích luk, retenční potenciál bobřích mokřadů, technický koncept vodního systému v Zoo Liberec, monitoring systému Watersave+, hospodaření s povrchovou vodou v Zoo Olomouc, vzdělávací aktivity Zoo Liberec i ekosystémové služby městských mokřadů.

To je důležitý kontext: zářijová konference pravděpodobně nebude stát jen na obecné výzvě „šetřeme vodou“. Může nabídnout konkrétní příklady, jak se spojuje krajina, město, technologie, provoz areálů, vzdělávání a správa veřejného prostoru.

Co to znamená pro Liberecký kraj

Pro Liberecký kraj je téma praktické hned z několika důvodů. Zaprvé, Liberec sám řeší adaptaci na změnu klimatu. Město uvádí jako důležitá témata přehřívání města, nedostatek vody, sucho, riziko povodní, modrozelenou infrastrukturu, zelené střechy zastávek a zapojování obyvatel do změn v okolí.

Zadruhé, kraj má v Liberci silné odborné zázemí. Technická univerzita v Liberci není v tomto případě vzdálený akademický komentátor, ale koordinátor mezinárodního projektu. Zoo Liberec není jen místo pro rodinný výlet, ale reálný testovací areál, kde lze ověřovat technologii v provozu, s nároky zvířat, návštěvníků, údržby, hygieny a energie.

Zatřetí, téma se dá přenášet i mimo zoo. Pokud se ukáže, že systém opětovného využívání vody, přírodě blízkého čištění, dešťové akumulace a energeticky úsporného provozu funguje ve složitém areálu zoologické zahrady, vzniká otázka, kde jinde by se podobný přístup dal využít. Nabízejí se botanické zahrady, sportovní areály, školy, nemocnice, průmyslové areály, veřejné parky, větší sídliště nebo městské budovy.

A konečně začtvrté, voda je téma, u kterého se velmi snadno ukáže rozdíl mezi proklamací a skutečnou politikou. Město může mít strategii, ale rozhoduje se v konkrétních projektech: zda se voda ze střechy svede rovnou do kanalizace, nebo se zadrží; zda se vysadí stromy, které mají šanci přežít; zda nové náměstí v létě pálí, nebo chladí; zda se při rekonstrukci myslí jen na dlažbu, nebo i na vodu pod ní.

Otázky, které by na konferenci měly zaznít

Nejatraktivnější úhel pro čtenáře není samotný anglický název konference. Je jím otázka: může Liberec a další města v kraji přestat zacházet s dešťovou a použitou vodou jako s odpadem?

Z toho vyplývá několik konkrétních otázek, které by stálo za to sledovat:

Jak se pozná, že přírodě blízké opatření opravdu funguje, a nejde jen o zeleně natřený projekt?

Kolik vody lze reálně ušetřit v městském areálu a kolik stojí provoz takového systému?

Kdo odpovídá za kvalitu recyklované vody, pokud se znovu používá v provozu?

Dá se model ze Zoo Liberec přenést do škol, sportovišť, parků, nemocnic nebo průmyslových areálů?

Jak vysvětlit obyvatelům, že mokřad, retenční plocha nebo vyšší zeleň nejsou zanedbaný prostor, ale funkční infrastruktura města?

A hlavně: budou města podobná opatření plánovat dopředu, nebo je budou řešit až po dalším suchu, další přívalové srážce a další drahé opravě?

Pro koho má smysl se registrovat

Účast dává největší smysl zástupcům obcí, kraje, technických služeb, správcům areálů, projektantům, urbanistům, architektům, vodohospodářům, energetikům, environmentálním odborníkům, lidem z univerzit a škol, pracovníkům zoologických a botanických zahrad, ale také aktivním občanům a spolkům.

Online účast může být vhodná pro ty, kdo se chtějí zorientovat v tématu bez cestování a bez celodenní přítomnosti v sále. Osobní účast bude důležitější pro ty, kdo chtějí navazovat kontakty, diskutovat konkrétní projekty nebo představit vlastní zkušenost.

Zájemci o aktivní vystoupení by měli hlídat především termín 30. června 2026. Zájemci o osobní účast pak 1. září 2026 a zájemci o online účast 20. září 2026.

Zatím vyhlížíme program

Podstatné bude, kdy pořadatelé zveřejní finální program, jména řečníků, přesné bloky a případně jazykový režim konference. Název a část komunikace jsou anglické, což odpovídá mezinárodnímu charakteru projektu. Pro širší regionální publikum však bude důležité, zda budou k dispozici české části programu, prezentace nebo následné záznamy.

Vyplatí se sledovat také výstupy projektu LIFE4ZOO. Samotná konference je jedna událost. Skutečný význam bude mít až to, zda se poznatky z liberecké zoo a mezinárodní spolupráce promítnou do dalších projektů v kraji. Tedy do konkrétních rozhodnutí o vodě, zeleni, dešti, odtoku, kanalizaci a provozu veřejných areálů.

Voda ve městě je totiž přesně ten typ tématu, který se tváří technicky, dokud nezačne chybět. Pak je najednou velmi osobní.

Zdroje a kontext

Liberecký kraj: Mezinárodní konference Nature-Inspired Water Management in Urban Areas, 3. června 2026 – základní pozvánka, datum, forma účasti, tematické okruhy a informace o bezplatné účasti.

LIFE4ZOO: Konference Nature-Inspired Water Management in Urban Areas – místo konání, důležité termíny, témata, kontakty a informace o možnosti podání abstraktu.

Registrační formulář konference – potvrzuje hybridní formát, bezplatnou účast, termíny registrací a základní registrační údaje.

Evropská komise / LIFE Public Database: LIFE22-ENV-CZ-LIFE4ZOO – oficiální karta projektu, rozpočet, délka projektu, partneři, cíle a očekávané výsledky včetně úspor vody.

LIFE4ZOO: O projektu – popis projektu, koncept FIT4USE, pilotní testování v Zoo Liberec a Zoo Barcelona, partneři projektu.

Program LIFE ČR: LIFE4ZOO – hospodaření s vodními zdroji v návštěvnických areálech – česká projektová karta, koordinátor, partneři, náklady a příspěvek Evropské komise.

Zoo Liberec: LIFE4ZOO – Mokřady pro život – související dubnové mezinárodní setkání, jeho témata a programové příklady.

Ministerstvo životního prostředí: Modrozelená infrastruktura – kontext hospodaření s dešťovou vodou, vegetací, vsakem, výparem a přírodě blízkými opatřeními ve městech.

Evropská komise: Water reuse – evropský kontext znovuvyužívání vyčištěné vody, vodního stresu a pravidel pro bezpečné využití vody.

Statutární město Liberec: Liberec hledá cesty, jak být odolnější vůči změnám klimatu – místní kontext adaptace, přehřívání města, sucha, povodní, modrozelené infrastruktury a spolupráce s TUL.