Jan Sviták skončil jako náměstek pro dopravu. Co po něm v kraji zůstává?

Jan Sviták po úspěchu v letošních parlamentních volbách rezignoval k 31. prosinci 2025 na funkci statutárního náměstka hejtmana pro dopravu v Libereckém kraji. Odchází po šesti letech, během nichž měl v rukou krajské silnice, autobusovou a částečně i železniční dopravu a zároveň významný vliv v hnutí Starostové pro Liberecký kraj i v celostátním STAN. Co přesně bylo jeho úkolem, kde lze mluvit o splněných slibech a kde naopak o nedokončené nebo problematické práci? A jak Svitákova role zapadá do krajských korupčních kauz – od BusLine přes Silnice LK až po rozsudek nad hejtmanem Martinem Půtou?

Kdo je Jan Sviták: od Prysku k předsednictvu STAN

Jan Sviták začínal v roce 2002 jako velmi mladý starosta Prysku (malá obec v okrese Česká Lípa v Libereckém kraji – leží na západním okraji Lužických hor v chráněné krajinné oblasti, kde trvale žije zhruba necelých pět set obyvatel). V čele obce vydržel několik volebních období a pod jeho vedením získal Prysk titul Vesnice roku Libereckého kraje 2016 a druhé místo v celostátním kole.

V roce 2016 a znovu 2020 byl zvolen krajským zastupitelem za Starosty pro Liberecký kraj (SLK). Od roku 2019 se stal náměstkem hejtmana pro dopravu, investice a veřejné zakázky.

Paralelně postupoval i stranicky: v SLK se stal místopředsedou a později prvním místopředsedou, zároveň je zástupcem libereckých Starostů v celostátním předsednictvu hnutí STAN. Po volbách 2025 se stal poslancem Parlamentu ČR.

Jaké úkoly dostal jako náměstek pro dopravu

Podle koaliční smlouvy a rozdělení gescí měl Sviták na starosti hlavně:

Krajské silnice II. a III. třídy – plánování a realizaci oprav, mostů, bezpečnostních úprav, zimní údržbu (přes krajskou firmu Silnice LK).

Veřejnou autobusovou dopravu – smlouvy s dopravci, postupné „zestátnění“ části dopravní obslužnosti přes firmy Autobusy LK a ČSAD Liberec a dohled nad organizátorem dopravy KORID LK.

Železniční dopravu – objednávku regionálních vlaků, koordinaci s Ministerstvem dopravy a Správou železnic.

Veřejné zakázky v dopravě – velké tendry na služby a investice, včetně tlaku na transparentnost po předchozích korupčních kauzách v kraji.

Jinými slovy: Sviták byl politik, který rozhodoval o miliardách korun ročně – a to v prostředí, kde se v minulých letech opakovaně řešily korupční kauzy.

Co se povedlo: audit Silnic LK a posílení kontroly

Audit a změny v Silnicích LK

Krátce po nástupu do funkce nechal Sviták prověřit hospodaření krajské firmy Silnice LK, která se stará o údržbu silnic. Forenzní audit upozornil na předražené nákupy pohonných hmot, sporné zakázky a další problémy.

Na základě těchto zjištění kraj podal trestní oznámení, vyměnil vedení firmy a změnil způsob nakupování pohonných hmot i některých služeb. Podle vyjádření kraje přinesly změny úspory v desítkách milionů korun a vyšší kontrolu nad hospodařením.

Z hlediska boje proti korupci je to jedno z mála jasných pozitiv: proti dřívějšímu stavu, kdy se problémy Silnic LK roky přecházely, šlo o aktivní krok směrem k transparentnosti.

Investice do silnic

Za Svitákova působení kraj každoročně navyšoval investice do oprav silnic – kombinací vlastních peněz, příspěvků Státního fondu dopravní infrastruktury a evropských fondů. V tiskových zprávách kraje se objevují částky kolem jedné až dvou miliard ročně a desítky rekonstruovaných úseků či mostů.

Nestranně lze říct, že v této oblasti Sviták navázal na dlouhodobý trend kraje: i opozice většinou kritizuje jednotlivé projekty či technické řešení, nikoli to, že by se do silnic neinvestovalo. Otázkou spíš je, zda se daří opravovat tam, kde to lidé vnímají jako největší problém.

Co skřípe: Autobusy LK, ČSAD Liberec a chaos v autobusové dopravě

Složitá struktura krajských dopravců

Liberecký kraj se po zkušenostech s firmou BusLine rozhodl část autobusové dopravy převzít „pod sebe“ – přes firmy Autobusy LK a ČSAD Liberec, které jsou buď plně, nebo z většiny vlastněné krajem. Sviták v tom hrál klíčovou roli a stal se mj. členem dozorčí rady ČSAD Liberec.

Cílem bylo: stabilní dopravce, lepší kontrola nákladů a konec závislosti na soukromých firmách podezřívaných z podvodů (BusLine). Policie v roce 2020 obvinila BusLine i ČSAD Liberec kvůli podvodům se slevami na jízdném, Sviták ale mezi obviněnými nefiguruje.

Ztráta dopravce kvůli „neindexovaným“ platbám

Kritickou fázi popsala analýza serveru Zdopravy.cz: kraj několik let odmítal valorizovat platby dopravci o rostoucí mzdy řidičů, čímž ho fakticky nutil do ztráty. Současně kraj – a tedy i Sviták – veřejně mluvil o „neschopném managementu“ a připravoval změnu vedení.

Výsledkem byla kombinace: nespokojení řidiči, tlak na odbory, napjaté vztahy s dopravcem a nakonec personální výměny v čele ČSAD Liberec. Kritici (včetně části odborné veřejnosti a opozičních politiků) upozorňují, že kraj tím přenesl část politické odpovědnosti na manažery firem, i když problém vznikl nastavením smluv a plateb.

Personální turbulence a možné střety zájmů

Náš Liberec popisuje „personální chaos“ v ČSAD Liberec a Autobusech LK: rychlé výměny ředitelů, jmenování lidí blízkých krajským politikům, včetně příchodu Svitákova dlouholetého spolupracovníka Petra Třešňáka do vedení Autobusů LK.

Formálně je vše v mezích zákona – jmenování managementu je v kompetenci orgánů firem a zastupitelstva kraje. Z hlediska politické kultury však jde o rizikový moment: koncentrace moci (politické, vlastnické i personální) v jedněch rukou ztěžuje nezávislou kontrolu a vytváří prostor pro klientelismus.

Stranické vazby: SLK, STAN a dozimetrové dědictví

Starostové pro Liberecký kraj (SLK) jsou formálně samostatné hnutí, ale dlouhodobě úzce spolupracují s celostátním STAN – sdílejí značku, kandidátky i finanční toky za mandáty poslanců a senátorů.

Jan Sviták je jedním z klíčových spojovacích článků:

je 1. místopředsedou SLK a zároveň členem předsednictva STAN,

jako lídr kandidátky STAN/SLK pro sněmovní volby 2025 přenesl svůj krajský vliv na celostátní scénu.

Po vypuknutí kauzy Dozimetr se SLK navenek distancovali od pražských praktik STAN, ale zároveň zdůrazňovali, že partnerství s hnutím trvá. Sviták v oficiálních vyjádřeních mluvil o tom, že díky spolupráci se STAN mohou Starostové prosazovat krajská témata i v Parlamentu.

Riziko: silné provázání krajského a celostátního vedení STAN znamená, že případné další korupční skandály STAN na celostátní úrovni dopadají i na pověst libereckých Starostů a tedy i na Svitáka. Zatím však neexistují žádné informace, že by byl přímo zapojen do kauzy Dozimetr či jiných pražských kauz STAN.

Sviták a velké korupční kauzy v regionu

Kauza GEPO/Metrostav a odsouzení hejtmana Půty

Největší korupční kauzou regionu je případ GEPO/Metrostav, v němž je hejtman Martin Půta obžalován z přijetí úplatku v souvislosti s rekonstrukcí kostela sv. Máří Magdalény a parku Perštýn. V únoru 2025 ho krajský soud částečně uznal vinným a uložil mu podmíněný trest a peněžitou pokutu; hejtman se odvolal.

Sviták v roce 2020, po tehdejším osvobozujícím rozsudku, veřejně mluvil o „velké úlevě“ a podporoval Půtu jako lídra kandidátky Starostů.

Po letošním odsuzujícím rozsudku ale jeho postoj změnil: podle informací serveru Náš Liberec byl jediným významným politikem SLK/STAN, který uvnitř hnutí otevřeně vystoupil proti pokračování Půty ve funkci hejtmana.

Z dostupných zdrojů nevyplývá, že by měl Sviták operativní roli v projektech GEPO – v době, kdy se sporné projekty připravovaly a realizovaly (2012–2014), působil jako starosta Prysku mimo krajské vedení.
Jeho odpovědnost je tedy politická, nikoli trestní: jako dlouholetý spolustraník a náměstek hejtmana byl součástí vedení, které ponechalo Půtu ve funkci i po obžalobě a muselo řešit reputační dopady.

BusLine, ČSAD Liberec a podezření z podvodů

Policie v roce 2020 obvinila dopravní firmy ČSAD Liberec a BusLine z podvodného čerpání dotací na žákovské a seniorské jízdné. Případ se týká období, kdy kraj objednával dopravu u několika dopravců, a vyšetřování se zaměřilo především na firmy, nikoli na politiky.

Sviták v té době už byl náměstkem pro dopravu a členem orgánů dopravních firem. Není však mezi obviněnými a média ani policie ho nezmiňují jako podezřelého. Jeho role byla spíše v následné stabilizaci systému – včetně snahy posílit krajské dopravce, jak popisujeme výše.

Silnice LK – od rizik k trestním oznámením

Audit Silnic LK odkryl možné předražování a nehospodárnost, ale z veřejně dostupných informací nevyplývá, že by se týkal Svitáka osobně. Naopak: audit nechal zpracovat současné krajské vedení a na jeho základě podalo několik trestních oznámení.

V této kauze lze Svitáka zařadit spíše do kategorie „měl možnost zasáhnout – a zasáhl“, i když s odstupem několika let od vzniku problémů.

Přehled úkolů a stavu k jeho odchodu

Hlavní úkoly z gesce dopravy

(Zjednodušený přehled na základě krajských dokumentů a mediálních výstupů.)

Silnice a mosty

dlouhodobý plán oprav silnic II. a III. třídy

stabilizace zimní údržby

vyřešení problémů v Silnicích LK

Veřejná doprava

zajištění dopravní obslužnosti celého kraje

restrukturalizace autobusových dopravců (Autobusy LK, ČSAD Liberec, útlum spolupráce s BusLine)

stabilizace mezd a počtu řidičů

Strategie a transparentnost

zavedení standardů pro velké dopravní zakázky

reakce na korupční kauzy v sektoru (BusLine, Silnice LK, GEPO)

Co je možné hodnotit jako splněné

Audit a zásahy v Silnicích LK – prokázané změny ve vedení a způsobu hospodaření, podaná trestní oznámení.

Dlouhodobě vysoké investice do silnic – kraj udržel nadprůměrné tempo oprav a rekonstrukcí.

Přechod části autobusové dopravy na krajské firmy – strategický záměr je realizován, i když s problémy.

Co zůstává sporné nebo nedokončené

Stabilizace autobusové dopravy – opakované stížnosti na zpožděné spoje, tlak na řidiče a finanční ztráty krajských dopravců svědčí o tom, že systém není plně stabilní.

Personální politika v krajských firmách – výběr managementu často vyvolává pochybnosti o nezávislosti a posiluje vnímání klientelismu.

Dopady korupčních kauz na důvěru veřejnosti – ačkoli Sviták není obviněný v kauze GEPO ani Dozimetr, zůstává součástí vedení hnutí, které tyto kauzy nesou na reputaci.

Co přebírá jeho nástupce

další fáze konsolidace Autobusů LK a ČSAD Liberec, včetně rozhodnutí, zda a jak je sloučit či restrukturalizovat,

pokračování soudních a policejních řízení souvisejících se Silnicemi LK a BusLine – a případné dopady na krajský rozpočet,

reakce kraje na pravomocný verdikt v kauze Půta/GEPO (ať už bude jakýkoli) a nastavení standardů pro transparentní přípravu velkých projektů.

Hodnocení: technokrat s protikorupčními gesty, ale i strukturálními riziky

Z pohledu dostupných veřejných dat, auditů a médií lze o Svitákově působení říct:

Není spojován s trestním stíháním či obviněním v žádné z hlavních korupčních kauz regionu (GEPO, BusLine, Silnice LK, Dozimetr). Naopak se objevuje spíše v roli politika, který iniciuje audit nebo je nucen řešit následky cizích rozhodnutí.

Přesto je součástí mocenské struktury, která dlouhodobě vládne Libereckému kraji a v níž vznikaly a vznikají kauzy s obrovským finančním i reputačním dopadem. Jeho politická odpovědnost spočívá zejména v tom, zda systém nastavuje tak, aby podobným kauzám předcházel.

V dopravě má smíšenou bilanci: audit silničářů a kontinuální investice do silnic jsou plus; komplikovaná transformace autobusové dopravy, personální turbulence v krajských firmách a frustrace části řidičů i cestujících jsou výrazné minus.

Jeho posun v postoji k Půtovi – od veřejné podpory po první osvobozující rozsudek k otevřené kritice po letošním odsuzujícím verdiktu – ukazuje, že se snaží odlíčit svoji politickou budoucnost od hejtmanovy kauzy. Zda jde o náhlé procitnutí, nebo promyšlený mocenský tah, ponechme na čtenářích.

Shrnutí na závěr

Jan Sviták odchází z krajské dopravy ve chvíli, kdy se Liberecký kraj potýká s několika zásadními výzvami: korupční kauza hejtmana Půty, soudy kolem dopravců a tlak na efektivní využití každé koruny v rozpočtu.

Jeho působení lze číst dvěma způsoby. Optimisté zdůrazní audit Silnic LK, vyšší transparentnost a fakt, že na rozdíl od některých kolegů není obžalovaný ani vyšetřovaný. Skeptici připomenou strukturální rizika: koncentraci moci v rukou jedné politické skupiny, personální vazby v krajských firmách a neustálý boj s problémy, které vznikly i v době, kdy byl ve vedení kraje.

Pro budoucnost regionu tak není klíčová jen otázka, kdo po Svitákovi resort dopravy převezme, ale především jaké mantinely si kraj nastaví: zda posílí nezávislou kontrolu krajských firem, otevře zakázky veřejnosti a odpolitizuje vedení strategických společností. Teprve podle toho se ukáže, jestli bude Svitákovo období v historii zapisováno spíše jako začátek očišťování dopravy od starých kauz – nebo jen jako další kapitola dlouhého příběhu, kdy se „někdo někde směje“ a veřejnost platí účet.