Červotoč, nebo tesařík? Jak ověřit napadení trámů a zachránit krov

Z podkroví se ozývá vytrvalé chroupání, pod trámy přibývá světlá drť a ve dřevě jsou otvory. Než celý krov postříkáte přípravkem proti červotoči, zastavte se: hlučným škůdcem může být tesařík krovový a povrchový nátěr na jeho larvy hluboko ve dřevě nemusí stačit. Rozhodující je správná diagnóza, posouzení únosnosti a teprve potom vhodná sanace.

U hlučného napadení jehličnatých trámů může být pravděpodobnější tesařík krovový než červotoč.

Povrchový postřik nemusí zasáhnout larvy hluboko v masivním trámu a žádná sterilizace neobnoví ztracený průřez.

U nedávno koupeného domu je nutné vadu zdokumentovat a oznámit prodávajícímu bez zbytečného odkladu.

V noci dům ztichne, ale trámy ne. Z podkroví se ozývá pravidelné chroupání či škrábání a ráno pod některým místem leží nová hromádka světlého prachu. Majitel domu obvykle zadá do vyhledávače „červotoč v trámech“ a vzápětí dostane desítky nabídek na zázračný postřik, injektáž nebo mikrovlny.

Právě tady ale vzniká první a často nejdražší chyba. „Červotoč“ je lidové označení pro několik různých problémů. Ve střešních trámech může žít červotoč proužkovaný, ale také podstatně větší a pro krov nebezpečnější tesařík krovový. Někdy jsou otvory dávno opuštěné, jindy je aktivní jen několik míst. A v nejhorším případě už nejde pouze o hmyz, ale také o zeslabenou nosnou konstrukci.

Hlavní pravidlo proto zní: nejdříve určit škůdce a ověřit jeho aktivitu, potom zjistit rozsah poškození a teprve nakonec vybírat sanační metodu.

V kostce

Samotné staré otvory neprokazují živé napadení.

Hlasité chroupání v jehličnatém krovu může ukazovat spíše na tesaříka než na červotoče.

Nová drť, čerstvé otvory, nalezené larvy či brouci a odborně zachycená akustická aktivita jsou silnějšími důkazy.

Chemické nebo tepelné usmrcení hmyzu neobnoví únosnost poškozeného trámu.

Povrchový postřik proniká do masivního dřeva jen omezeně.

U domu koupeného po rekonstrukci nejdříve vše zdokumentujte a možnou skrytou vadu rychle oznamte prodávajícímu.

Co skutečně znamená chroupání v krovu

Zvuk sám o sobě ještě není diagnóza. V podkroví mohou pracovat materiály při změnách teploty, pohybovat se hlodavci nebo se ozývat hmyz ukrytý jinde než v trámech. Jestliže se však chroupání opakuje ze stejného místa a doprovází ho dřevní drť, čerstvé otvory nebo nápadně tenký a vydutý povrch dřeva, podezření na aktivního dřevokazného brouka je důvodné.

U tesaříka krovového může larva několik let vytvářet podélné chodby ve smrkovém, borovém či jiném jehličnatém dřevě. Chodby přitom často zůstávají schované pod tenkou neporušenou vrstvou, takže trám vypadá na první pohled lépe, než ve skutečnosti je. Česká odborná literatura výslovně uvádí, že jeho larvy lze za ticha odhalit podle typického chroupavého zvuku. Výletové otvory bývají oválné a mohou dosahovat přibližně 10 × 5 milimetrů. Vývoj obvykle trvá tři až sedm let.

Červotoč proužkovaný napadá jehličnaté i listnaté dřevo, ale zanechává podstatně menší kruhové otvory, většinou kolem 1,5 až 2 milimetrů. Jeho chodbičky obsahují kyprou drť s drobnými oválnými exkrementy. Hrbohlavové zase vytvářejí velmi jemnou moučkovitou drť a napadají především bělové dřevo listnáčů – například dubové parkety či nábytek –, nikoli typický smrkový krov.

Určení podle velikosti otvoru je užitečné, ale stále jen orientační. Nejlepší důkaz představuje nalezená larva nebo dospělý brouk v kombinaci s druhem dřeva, charakterem chodeb a drtě.

Staré díry ještě neznamenají živého škůdce

Ve starých krovech jsou běžné otvory po hmyzu, který v konstrukci už dávno není. Bez ověření aktivity proto může majitel zaplatit drahou sanaci mrtvého problému. Naopak čerstvě napadený trám může mít zatím jen několik viditelných otvorů, protože většina larev stále zůstává ukrytá uvnitř.

Za přesvědčivější známky aktivního napadení lze považovat:

opakované vypadávání nové drtě po předchozím úklidu;

vznik nových otvorů s ostrými a světlými okraji;

nalezené larvy, kukly nebo dospělé brouky;

vydutý povrch nad mělce vedenými chodbami;

opakovanou akustickou aktivitu ze stejného místa.

Odborníci doporučují původní otvory označit a sledovat, zda přibývají další. Na vybranou část dřeva lze také vodou rozpustným lepidlem připevnit tenký papír: nový brouk při výletu papír prorazí a zanechá jasně datovaný důkaz. Pod trámy je vhodné položit čistý bílý papír, na němž budou nové drtinky dobře viditelné.

Ani několik tichých nocí ale není definitivní potvrzení, že je dřevo čisté. Larvy nežerou nepřetržitě a jejich aktivitu ovlivňuje teplota, vlhkost i vývojové stadium. Současný výzkum akustické diagnostiky ukazuje, že výsledky závisí také na velikosti larvy, poloze snímače a okolním hluku. Profesionální akustické měření může potvrdit aktivitu v konkrétním trámu, ale běžná nahrávka z telefonu je především dokumentace, nikoli spolehlivý entomologický posudek.

Co máte udělat během prvních 48 hodin

První reakce by neměla být „rychle to něčím natřít“. Postřik, broušení nebo vysekání napadeného místa může zničit stopy potřebné pro určení škůdce, posouzení rozsahu i případnou reklamaci skryté vady.

Nejprve zkontrolujte, zda nehrozí bezprostřední nebezpečí. Pokud se trám výrazně prohýbá, drolí, rozevírají se tesařské spoje nebo je poškozená pozednice či místo uložení trámu do zdiva, omezte pohyb po půdě a nechte konstrukci bez odkladu posoudit statikem.

Potom postupujte systematicky:

Vyfotografujte celý krov a následně jednotlivá poškozená místa. K otvorům přiložte pravítko nebo jiné měřítko.

Nahrajte zvuk a zaznamenejte datum, čas, teplotu a místo, odkud se ozývá.

Odeberte trochu drtě do čisté nádoby či papírového sáčku. Nalezeného brouka nemačkejte ani nestříkejte, ale uchovejte ho pro identifikaci.

Očíslujte jednotlivé trámy a zakreslete do jednoduchého plánku otvory, drť, měkká místa, vlhkostní skvrny a zdroje zvuku.

Teprve po zdokumentování starou drť ukliďte a pod podezřelá místa položte čistý papír.

Prověřte zatékání, kondenzaci a viditelné závady kolem krytiny, prostupů, komína, úžlabí a pozednic.

Pokud byl dům nedávno koupen, písemně oznamte zjištěnou možnou vadu prodávajícímu. S oznámením není vhodné čekat na definitivní rozpočet celé opravy.

Tento postup stojí minimum peněz, ale oddělí skutečný problém od dojmů a vytvoří použitelný podklad pro odborníka.

Kdy už nejde jen o brouka, ale o bezpečnost střechy

Larvy vytvářejí ve dřevě dutiny, takže s rostoucím počtem a rozsahem chodeb klesají mechanické vlastnosti celého prvku. Rozložení poškození je přitom nepravidelné a z povrchu se obtížně odhaduje. Jeden trám může mít poškozenou jen bělovou vrstvu, zatímco jiný je uvnitř téměř vydlabaný.

Zvlášť kritická jsou místa, kde se přenášejí síly: tesařské spoje, pozednice, vazné trámy, krokve u uložení a zazděná zhlaví. Riziko roste, pokud se k hmyzu přidává dlouhodobá vlhkost a dřevokazná houba. Hnědé, kostkovitě se rozpadající dřevo či plodnice už nejsou běžnou „kosmetickou vadou“.

Prohlídka statikem nebo specialistou na dřevěné konstrukce je namístě zejména tehdy, když:

se povrch trámu pod lehkým tlakem propadá;

jsou chodby nebo velké oválné otvory soustředěné u spojů;

některý prvek mění tvar, prohýbá se nebo se rozevírá spoj;

dřevo je současně vlhké, tmavé, kostkovitě popraskané či napadené houbou;

poškození zasahuje větší část krovu;

nelze bezpečně určit, kolik zdravého dřeva uvnitř zbývá.

Odborný průzkum může vedle vizuální kontroly využít měření vlhkosti, sondy, ultrazvuk nebo odporové mikrovrtání. Takzvaný rezistograf zaznamenává odpor velmi tenkého vrtáku při průchodu dřevem a pomáhá odhalit vnitřní dutiny či degradaci, které na povrchu nejsou viditelné. Výsledek ale musí interpretovat zkušený diagnostik a následně statik; samotný graf z přístroje není rozhodnutím o výměně trámu.

Rekonstrukce mohla problém přinést i probudit

Dům „po rekonstrukci“ automaticky neznamená nový a zdravý krov. Část starých trámů mohla zůstat skrytá pod obkladem, být pouze zbroušená a natřená nebo se mohla při opravě kombinovat s novým řezivem.

Tesařík krovový může být do starší konstrukce zavlečen právě novým napadeným dřevem. Protože larvální vývoj trvá několik let, jeho činnost se může výrazně projevit až dlouho po dokončení stavby. Rok, kdy majitel poprvé uslyšel chroupání, tedy nemusí odpovídat roku, kdy napadení začalo.

Rekonstrukce může změnit také vlhkostní režim půdy. Nová izolace, chybně napojená parozábrana, utěsnění větracích otvorů nebo omezení proudění vzduchu mohou vytvořit lokální místa s vyšší vlhkostí. Odborný přehled věnovaný červotoči upozorňuje, že právě lepší utěsnění a menší pohyb vzduchu mohou v některých stavbách vytvořit příznivější mikroklima pro jeho vývoj.

Vlhkost je proto nutné měřit přímo ve dřevě, na více místech a opakovaně. Jedno měření vzduchu uprostřed půdy nestačí. Zvláštní pozornost si zaslouží pozednice, konce trámů ve zdivu, okolí prostupů a místa, kde se staré dřevo stýká s novým.

Vysušení pomůže, ale nemusí škůdce zlikvidovat

U červotoče proužkovaného je dlouhodobě suché prostředí zásadní. Odborné podklady uvádějí, že růst larev se zastavuje přibližně pod 12 % vlhkosti dřeva a že v dobře vytápěných a větraných budovách je aktivní napadení podstatně méně časté.

U tesaříka je situace zrádnější. Optimálně se vyvíjí při vyšší vlhkosti, ale některé prameny připouštějí přežívání a růst už kolem 10 až 12 %. Pouhé větrání či instalace odvlhčovače proto nelze u aktivního tesaříka vydávat za jistou likvidaci. Vysušení zpomalí vývoj a odstraní příznivé podmínky, ale hluboko uložené larvy mohou přežít.

Odstranění zatékání nebo kondenzace je přesto povinnou částí řešení. Bez opravy příčiny se může problém vrátit a současně hrozí mnohem rychlejší ztráta pevnosti působením dřevokazných hub.

Klíčová čísla

otvory červotoče přibližně 1,5–2 mm;

otvory tesaříka až kolem 10 × 5 mm;

vývoj tesaříka zpravidla 3–7 let;

objektivní lhůta pro skrytou vadu stavby 5 let

Koho objednat jako prvního

Pokud nejsou viditelné známky statického selhávání, potřebujete nejprve odborníka, který umí určit dřevokazný hmyz, ověřit aktivitu a zmapovat rozsah napadení. Může jít o specialistu na diagnostiku dřevěných konstrukcí, entomologa nebo zkušeného znalce v oboru ochrany dřeva.

U rozsáhlejšího nebo hlubokého poškození by měl následovat statik se zkušeností s dřevěnými konstrukcemi. Sanační firma přichází až s konkrétní metodou a cenovou nabídkou.

V praxi se tyto role často spojují v jedné firmě. To nemusí být problém, ale zákazník by měl vědět, zda dostává nezávislou diagnózu, nebo obchodní prohlídku od dodavatele jediné technologie. Kvalitní písemný výstup by měl uvést:

pravděpodobný druh škůdce a znaky, z nichž určení vychází;

zda je napadení aktivní a jak to bylo ověřeno;

mapu napadených prvků a kritických spojů;

výsledky měření vlhkosti;

odhad hloubky a rozsahu poškození;

co je nutné odstranit, co lze zachovat a co musí posoudit statik;

přesnou sanační metodu, použitý přípravek nebo teplotní režim;

způsob následné kontroly a podmínky záruky.

Podezřelá je nabídka, která přeskočí diagnózu a rovnou doporučí postříkat, navrtat nebo vyměnit celý krov.

Postřik, injektáž, horký vzduch, nebo mikrovlny?

Žádná metoda není nejlepší za všech okolností. Rozhoduje druh škůdce, velikost trámů, hloubka chodeb, povrchová úprava, dostupnost konstrukce a její zbytková únosnost.

Metoda | Kdy může dávat smysl | Hlavní omezení
Povrchový nátěr či postřik | Menší a přístupné napadení, preventivní bariéra, holé dřevo | Napříč vlákny obvykle pronikne jen několik milimetrů a nemusí zasáhnout hluboké larvy
Injektáž | Masivní trámy a přesně určená aktivní místa | Vyžaduje správné rozmístění vrtů, vhodný přípravek a ohled na nosné spoje
Horký vzduch | Souvisle napadené podkroví, požadavek na bezchemickou sterilizaci | Musí být prokázána teplota uvnitř nejsilnějších trámů; nemá trvalý preventivní účinek
Mikrovlnný ohřev | Lokální napadení a obtížně dosažitelné larvy | Nerovnoměrný ohřev, riziko přehřátí citlivých míst, nutná profesionální kontrola
Oprava či výměna | Ztráta únosného průřezu nebo poškozené spoje | Vyžaduje statický návrh; samotná výměna bez likvidace příčiny nestačí

Proč samotný postřik nemusí stačit

Výzkumný průvodce USDA uvádí, že kapalné prostředky aplikované na povrch nelze očekávat hlouběji než několik milimetrů napříč vlákny. Lépe pronikají podél vláken, čelním dřevem, trhlinami a otvory. Lak, vosk, barva nebo jiný uzavřený povrch průnik dále omezují.

Povrchový prostředek může zabít hmyz při výletu, omezit kladení vajíček a působit jako dlouhodobější bariéra. Velká larva tesaříka ukrytá několik centimetrů uvnitř masivního trámu však může dál žít. Proto je důležité rozlišovat mezi preventivním přípravkem a přípravkem schváleným také k likvidaci aktivního napadení.

Použitý biocid musí být povolen pro daný účel a aplikován přesně podle etikety a technického listu. Majitel by měl znát koncentraci, předepsanou spotřebu, cílového škůdce, způsob nanášení, osobní ochranu i dobu, po kterou se do prostoru nesmí vstupovat.

Kdy pomůže injektáž

Injektáž dostává likvidační látku do předvrtaných míst uvnitř trámu. Může být vhodná u tesaříka nebo u velkých průřezů, ale není automaticky nutná v každém krovu. Účinnost ovlivňuje propustnost dřeva, směr vláken, trhliny, poloha chodeb i vlastnosti konkrétního přípravku.

Vrtání nosných prvků, zvláště v okolí spojů, nelze dělat nahodile. Návrh musí respektovat konstrukci a způsob přenosu zatížení. Injektáž navíc usmrtí škůdce, ale nevrátí trámu materiál, který larvy už odstranily.

Horký vzduch: rozhoduje teplota v jádru trámu

Laboratorní studie potvrzují, že vhodně řízené zahřátí dokáže usmrtit vajíčka, larvy, kukly i dospělé brouky. V reálném krovu ale není rozhodující údaj na teploměru uprostřed půdy. Nejsilnější trám, zazděný konec nebo místo zastíněné konstrukcí se zahřívají mnohem pomaleji.

Seriózní dodavatel proto umístí teplotní čidla do dřeva a doloží průběh teplot i dobu, po kterou byly požadované hodnoty skutečně dosaženy. Věta „půdu jsme vyhřáli na 60 stupňů“ sama o sobě účinnost neprokazuje.

Tepelná sterilizace nemá reziduální účinek. Pokud zůstane vhodné prostředí a nechráněné dřevo, může být konstrukce později napadena znovu.

Mikrovlny fungovat mohou, ale nejsou domácím pokusem

Studie na borovém dřevě s larvami tesaříka prokázala, že přesně řízený mikrovlnný ohřev může dosáhnout úplné mortality. Současně však popsala nerovnoměrné teplotní pole uvnitř dřeva.

V praxi je nutné hlídat kovové spojovací prostředky, elektrická vedení, případné skryté vrstvy i teplotu různých částí průřezu. Bez měření může jedno místo zůstat nedostatečně prohřáté a jiné se poškodit. Jde proto o profesionální lokální technologii, nikoli o návod k použití improvizovaného zářiče.

Zabít larvy neznamená opravit trám

To je nejdůležitější rozdíl celého problému. Biologická sterilizace odpovídá na otázku, zda ve dřevě zůstal živý škůdce. Statický posudek odpovídá na jinou otázku: zda trám stále bezpečně přenese zatížení střechy, sněhu a větru.

Silně poškozený prvek může být nutné vyměnit. Méně poškozený lze někdy zachovat a zesílit příložkami, protézováním, plátováním nebo opravou pouze vadného konce. Celý krov se tedy nemusí automaticky bourat. Rozhoduje rozsah zdravého průřezu, poloha poškození, stav spojů a statické působení celé konstrukce.

Stejně chybný je ale opačný extrém: natřít vydlabaný trám zelenou impregnací a prohlásit ho za opravený. Barva přípravku není důkazem pevnosti.

Jak poznat marketingovou sanaci

Zpozorněte, pokud dodavatel:

určí škůdce bez prohlídky otvorů, drtě, dřeva a okolních podmínek;

neřeší vlhkost, zatékání ani stav spojů;

nabízí jedinou metodu jako povinné řešení každého napadení;

zaměňuje preventivní impregnaci za okamžitou likvidaci larev hluboko v trámu;

slibuje „stoprocentní navždy“ bez následného monitorování;

odmítne uvést přípravek, koncentraci, spotřebu nebo číslo povolení;

u tepelné metody neměří teplotu uvnitř dřeva;

tvrdí, že chemická či tepelná sterilizace obnovila únosnost;

navrhne výměnu celého krovu bez zjištění zbytkových průřezů.

Dobrá nabídka naopak odděluje diagnostiku, sterilizaci, stavební opravu a následnou kontrolu. Každá z těchto částí řeší jiný problém.

Dům jste nedávno koupili? Nezničte si důkazy

Pokud se napadení projeví rok po koupi zrekonstruovaného domu, je důležité nejprve dokumentovat a oznámit vadu. Fotografie, videa, vzorky drtě, nalezený hmyz, odborné vyjádření, dokumentace rekonstrukce a časová osa výskytu mohou pomoci určit, zda problém existoval už při převzetí.

Občanský zákoník stanoví u skryté vady stavby pětiletou objektivní lhůtu od nabytí nemovitosti. To ale neznamená, že kupující může po objevení vady několik let čekat. Nejvyšší soud v rozhodnutí 23 Cdo 506/2025 potvrdil, že skrytou vadu je nutné vytknout bez zbytečného odkladu poté, co ji kupující mohl při dostatečné péči zjistit.

Je-li kupující spotřebitelem – typicky při koupi od podnikatele nebo developera – a vada se projeví během dvou let od přechodu nebezpečí škody, zákon za stanovených podmínek předpokládá, že nemovitost byla vadná už v době převodu. Konkrétní nárok však závisí na kupní smlouvě, povaze prodávajícího, stáří konstrukce, informacích předaných při prodeji a na tom, zda napadení skutečně existovalo už tehdy.

Vlastník nemusí nechat střechu nebezpečně chátrat kvůli důkazům. Před rozsáhlým broušením, postřikem, vysekáním či výměnou by ale měl stav zdokumentovat, zajistit odborné posouzení, vadu písemně oznámit a prodávajícímu přiměřeně umožnit prohlídku. Je-li nutný havarijní zásah, měl by být jeho důvod a původní stav obzvlášť pečlivě zachycen.

Jak ověřit, že sanace opravdu zabrala

Kontrola nekončí vystavením faktury. Původní otvory a stará drť zůstanou ve dřevě i po úspěšném zásahu, takže vizuální stav se nemusí dramaticky změnit.

Po sanaci je vhodné:

uchovat mapu ošetřených prvků a fotografickou dokumentaci;

znovu uklidit drť a položit pod sledovaná místa čistý papír;

označit původní otvory nebo na vybraných plochách použít tenký kontrolní papír;

během období výletu sledovat dospělé brouky u oken a světlíků;

porovnávat vlhkost dřeva se stavem před opravou;

kontrolovat nové otvory, čerstvou drť a opakovanou akustickou aktivitu;

dodržet plán následných prohlídek uvedený ve smlouvě.

U červotoče i tesaříka je vývoj dlouhý a sezonní. Nepřítomnost nové drtě několik týdnů po zásahu je dobrá zpráva, ale nikoli definitivní důkaz. Smysluplná záruka by měla popsat, jak se případná opakovaná aktivita prokazuje a co dodavatel v takovém případě udělá.

Nejdřív zjistit, potom hubit

Chroupání z krovu není důvod k panice, ale ani ke koupi prvního barevného kanystru. Majitel potřebuje zjistit tři věci: co ve dřevě žije, zda je napadení aktivní a kolik únosného dřeva skutečně zbývá. Bez těchto odpovědí je každá sanace do značné míry sázkou.

Správné řešení může být překvapivě malé – oprava zatékání, lokální zásah a dlouhodobé sledování. Jindy bude nutná hloubková sterilizace, zesílení několika prvků nebo výměna poškozených spojů. Celý krov však není automaticky na odpis.

Nejcennější rada je zároveň nejjednodušší: dříve než začnete brousit, natírat a vrtat, vezměte fotoaparát, pravítko, čistý sáček na vzorek a papír. Pár hodin pečlivé dokumentace může rozhodnout o správné metodě, ceně opravy, bezpečnosti střechy i o tom, zda se podaří uplatnit skrytou vadu.

Otázky a odpovědi

Jsou všechny otvory v trámech známkou živého červotoče?
Ne. Mohou být pozůstatkem dávno ukončeného napadení. Aktivitu lépe dokazují nové otvory, čerstvá drť, živý hmyz a opakované zvuky.

Mohu napadený krov jen postříkat?
U menšího povrchového napadení může postřik pomoci, ale do masivního trámu proniká omezeně a nemusí zasáhnout hluboko uložené larvy.

Pomůže vysušení půdy?
Ano, odstranění vlhkosti je zásadní. U tesaříka však samotné vysušení nemusí všechny larvy zlikvidovat.

Kdy je nutný statik?
Při měkkém či drolivém dřevě, poškozených spojích, prohýbání, velkém rozsahu napadení nebo pochybnostech o zbytkovém průřezu.

Musí se vyměnit celý krov?
Ne vždy. Některé prvky lze zachovat nebo lokálně zesílit. Rozhodnout musí průzkum a statické posouzení.

Zdroje a kontext
[1] Jan Baar: Biologická degradace dřeva, Mendelova univerzita v Brně, 2023.
https://doi.mendelu.cz/pdfs/doi/9900/04/4500.pdf
[2] Robert Child, David Pinniger: Current Status and Treatments for Anobium punctatum, Proceedings of the Eighth International Conference on Urban Pests, 2014.
https://www.icup.org.uk/media/nt2dqazx/icup1132.pdf
[3] Rachel Arango, Stan T. Lebow, Jessie A. Glaeser: Biodeterioration of Wood, USDA Forest Products Laboratory, 2021.
https://research.fs.usda.gov/download/treesearch/62262.pdf
[4] Adam Krajewski, Piotr Bilski, Piotr Witomski, Piotr Bobiński: Assessment of the Ability for Early Detection of Newly Hatched Larvae of Hylotrupes bajulus Using the Acoustic Emission Method, BioResources, 2024.
https://bioresources.cnr.ncsu.edu/resources/assessment-of-the-ability-for-early-detection-of-newly-hatched-larvae-of-hylotrupes-bajulus-l-using-the-acoustic-emission-method-in-scots-pine-wood/
[5] Stan Lebow, Ronald Anthony: Guide for Use of Wood Preservatives in Historic Structures, USDA Forest Products Laboratory, 2012.
https://research.fs.usda.gov/treesearch/download/42091.pdf
[6] Lise Stengård Hansen, Karl-Martin Vagn Jensen: Upper Lethal Temperature Limits of the Common Furniture Beetle Anobium punctatum, International Biodeterioration & Biodegradation, 1996.
https://pure.au.dk/portal/en/publications/upper-lethal-temperature-limits-of-the-common-furniture-beetle-em/
[7] Ivan Makovíny, Ladislav Reinprecht: Control of House Longhorn Beetle Larvae by Microwave Heating, Wood Research, 2012.
https://www.woodresearch.sk/wr/201202/01.pdf
[8] Jan Vinař a kolektiv: Metodika oprav nosných konstrukcí památkově chráněných objektů, Národní památkový ústav, 2022.
https://www.npu.cz/publikace/metodika-oprav-nosnych-konstrukci-pamatkove-chranenych-objektu.pdf
[9] Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, zejména § 2112 a § 2129.
https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2012-89
[10] Nejvyšší soud: právní věta k rozsudku ze dne 27. srpna 2025, sp. zn. 23 Cdo 506/2025, zveřejněná 13. května 2026.
Rozhodnutí a právní věta Nejvyššího soudu
[11] Ministerstvo zdravotnictví České republiky: Biocidní přípravky – pravidla a registr povolených přípravků.
https://mzd.gov.cz/biocidni-pripravky/
[12] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:32012R0528
[13] Kateřina Zouharová: Metodika diagnostiky dřevěných konstrukcí, Vysoké učení technické v Brně, 2013.