Terminál u nádraží má vítěze. Liberec dostal šanci opravit jedno ze svých nejhorších míst

Liberec zná vítězný návrh nového dopravního terminálu u vlakového nádraží. Pokud projekt skutečně vznikne, autobusy, vlaky i městská doprava se mají potkat v jednom přehlednějším uzlu a cestující už nebudou přecházet stovky metrů mezi dvěma nádražími. Důležitá otázka ale zní: je to začátek skutečné proměny města, nebo jen hezký obrázek, který bude roky čekat na peníze, majetkové dohody a rychlou trať do Prahy?

Liberecké nádraží je zvláštní místo. Není daleko od centra, má silnou historickou budovu a je přirozenou bránou do města. Přesto se tu mnoho let člověk necítí jako ve vstupní hale krajského města, ale spíš jako někde „mezi“: mezi vlakem a autobusem, mezi minulostí a budoucností, mezi plánem a provizoriem.

Teď se tahle mezifáze posunula o kus dál. Správa železnic, Liberecký kraj a statutární město Liberec vybraly vítěze architektonické soutěže na Krajský terminál Liberec. Podle zveřejněných informací porota vyhodnotila jako nejlepší návrh ateliéru ov architekti. Terminál má cestujícím přinést pohodlnější přestup mezi vlaky a autobusy a dát celému území kolem nádraží jasnější řád.

To je dobrá zpráva. Ale dobrá zpráva ještě není hotová stavba. A už vůbec není jistota, že se záměr podaří uhlídat jako dobrý hospodářský, dopravní a městotvorný projekt.

Co se má změnit: konec dvou oddělených nádraží

Podstata návrhu je jednoduchá a pro lidi velmi srozumitelná: autobusová doprava se má přesunout blíž ke kolejím. Dnes jsou autobusové a vlakové nádraží sice relativně blízko, ale přestup zdaleka nefunguje jako jeden celek. Server Zdopravy.cz upozornil, že například mezi pátým železničním nástupištěm a autobusovým nádražím je vzdálenost přes 400 metrů.

Nový terminál má tento problém řešit tím, že spojí vlakovou, autobusovou a městskou dopravu do jednoho srozumitelnějšího dopravního uzlu. Historická nádražní budova má zůstat základem celého řešení, má být rekonstruována a doplněna o moderní část autobusového terminálu. Smyslem je, aby cestující nepřecházel z jednoho dopravního světa do druhého, ale pohyboval se v jednom přehledném prostoru.

V praxi to může znamenat hlavně kratší přestupy, lepší orientaci, větší komfort při špatném počasí, lepší bezbariérovost a menší chaos v okolí nádraží. To nejsou kosmetické výhody. Pro seniory, rodiče s kočárkem, lidi s kufry, studenty nebo cestující z obcí, kteří přestupují mezi autobusem a vlakem, může rozdíl několika minut a několika set metrů rozhodovat o tom, jestli veřejnou dopravu vůbec použijí.

Čtěte také  Doprava v Libereckém kraji: čísla KORIDu vypadají dobře, celkový obraz je ale složitější

Proč je to víc než nádraží

Terminál není jen dopravní stavba. Je to zásah do jednoho z nejdůležitějších městských území v Liberci. Kraj už v roce 2024 popisoval cíl projektu jako propojení železniční a autobusové dopravy a zvýšení významu a kvality libereckého vlakového nádraží. Zároveň tehdy uváděl, že původní myšlenka rekonstrukce stávajícího vlakového a autobusového nádraží se posunula k variantě, kdy se doprava soustředí na jedno místo.

Tím se otevírá druhá, možná ještě důležitější rovina: co bude s územím dnešního autobusového nádraží a navazujícími plochami. Kraj v roce 2024 uvedl, že plocha současného autobusového nádraží by se mohla uvolnit a že na jejím místě nad dálničním tunelem by mělo vzniknout nové náměstí s městským parkem. U Žitavské ulice má být v návaznosti na Uran a Skloexport uvažován městský blok se suterénním parkováním.

To je pro Liberec zásadní. Město může získat nejen nové nádraží, ale také opravit první dojem, který dává přijíždějícím. Současně se může proměnit trasa z nádraží do centra. Pokud se podaří spojit terminál, veřejný prostor, pěší vazby, parkování, MHD a budoucí rozvoj okolních domů, půjde o jednu z největších urbanistických proměn Liberce za poslední desetiletí.

Pokud se to nepodaří, vznikne jen drahé přestupní zařízení obklopené nedořešenými zbytky.

Vítězný návrh: silná stránka je přehlednost

Z veřejně dostupných informací vyplývá, že porota ocenila hlavně schopnost návrhu řešit dopravu, architekturu i zeleň jako jeden celek. Důležitá je také možnost postupné realizace a rozdělení mezi jednotlivé investory. To je u tak složitého projektu zásadní, protože v něm nehrají roli jen architekti, ale i Správa železnic, kraj, město, dopravci, vlastníci pozemků, cestující a obyvatelé okolí.

Podle informací ze soutěžního profilu šlo o architektonickou, otevřenou, anonymní, dvoufázovou projektovou soutěž. Předmětem byl návrh urbanistického, architektonického a dopravního řešení Krajského terminálu Liberec jako přestupního uzlu dálkové, regionální, městské autobusové a vlakové dopravy. Součástí měla být také rekonstrukce stávající budovy vlakového nádraží, parkovací dům a související dopravní a technická infrastruktura.

To je dobrý základ. Oproti minulosti je důležité, že aktuální soutěž Česká komora architektů eviduje jako regulérní. To není formalita. U veřejných staveb za miliardy je kvalita soutěže jedním z prvních protikorupčních a prohospodářských filtrů: omezuje nahodilost, zvyšuje odbornou kontrolu a dává větší šanci, že se nebude vybírat jen podle nejhlasitějšího politického zadání.

Kolik to může stát a kdo to má platit

U takového projektu je nutné rozlišovat několik čísel. Soutěž samotná není stavba. Projektová dokumentace není stavba. A odhad stavby není konečná cena.

Liberecký kraj v říjnu 2024 uváděl, že celková částka na ceny a náhrady výloh v soutěži o návrh činí 12,8 milionu Kč bez DPH. Podíl Správy železnic a kraje měl být shodně 37,5 %, podíl města 25 %. Kraj tehdy také uvedl předpokládanou hodnotu následné zakázky na kompletní projektovou dokumentaci 16 milionů Kč bez DPH. Hrubý odhad nákladů na vznik celého Central Station byl tehdy uváděn kolem 1,84 miliardy Kč bez DPH.

Česká komora architektů u soutěže uvádí předpokládané ceny a odměny celkem 10,4 milionu Kč. Tento údaj není nutně v rozporu s krajskými 12,8 milionu Kč bez DPH, protože může zachycovat užší položku soutěžních cen a odměn, zatímco kraj mluvil o cenách a náhradách výloh. Právě takové rozdíly ale ukazují, proč musí být u projektu průběžně jasně vysvětlováno, co přesně dané číslo znamená.

Pozdější veřejná vyjádření už mluví o vyšších částkách. Podle Zdopravy.cz uvedl šéf Správy železnic Tomáš Tóth, že odhadované náklady na přestavbu celého libereckého uzlu jsou 3,8 miliardy Kč a samotný terminál má stát kolem 1,8 miliardy Kč. Současně zdůraznil, že stavět se začne až ve chvíli, kdy bude jasné, že se postaví nová trať mezi Libercem a Prahou.

To je klíčová věta celého tématu. Terminál není izolovaná investice. Plný smysl dává až ve spojení s modernizací železničního napojení Liberce.

Čtěte také  Veřejná doprava v Libereckém kraji 2025: co funguje, kde to drhne a co si vynutit u politiků

Slabé místo: krásné nádraží nestačí, když trať zůstane pomalá

Liberec si může postavit výborný terminál. Ale pokud se zásadně nezlepší železniční spojení s Prahou a dalšími směry, bude to jako koupit moderní nástupní bránu k letadlu, které stále jezdí po polní cestě.

Liberecký kraj v březnu 2026 upozornil, že rychlejší vlakové spojení do Prahy je výhradně státním projektem, ale kraj kvůli němu aktualizoval Zásady územního rozvoje a vymezil v dotčených územích koridor široký až 600 metrů. Kraj zároveň uvedl, že bez zahájení další projektové dokumentace se bude příprava odsouvat a že celá projektová příprava v Česku běžně zabere deset až patnáct let.

Podle aktuálních informací Zdopravy.cz má harmonogram modernizace trati Praha–Liberec počítat se zahájením prací mezi Prahou a Mladou Boleslaví v roce 2032 a z Mladé Boleslavi dál na sever v roce 2035. Odhadované náklady celé trati se mají pohybovat kolem 139 miliard Kč a jízdní doba mezi centry Prahy a Liberce by se měla zkrátit ze současných zhruba 150 minut pod 70 minut.

Tady je jádro kritiky: terminál může být správně navržený, ale jeho strategická návratnost závisí na infrastruktuře, kterou Liberec ani kraj sami neřídí. Město a kraj mohou připravit prostor, soutěž, návaznosti a majetkové kroky. Ale pokud stát znovu odsune trať, vznikne riziko, že Liberec bude mít nádraží budoucnosti napojené na železnici minulosti.

Hospodárnost, korupce a prostor k hlídání

Soutěž je vedena přes profil zadavatele Správy železnic v systému E-ZAK, má systémové číslo P25V00000470, evidenční číslo ve Věstníku veřejných zakázek Z2025-020563 a Česká komora architektů ji eviduje jako regulérní.

U miliardových veřejných projektů bývá riziko nudnější a tím nebezpečnější: změny rozsahu, dodatky, majetkové směny, navazující zakázky, projektové práce, technický dozor, parkovací dům, provozní model, komerční prostory, údržba, energetika, vazby na development v okolí.

Jinými slovy: největší prostor pro nehospodárnost neleží nutně v architektonické soutěži. Leží v dalších deseti letech rozhodování. Tam se bude ukazovat, zda město, kraj a Správa železnic dovedou projekt řídit jako dobří hospodáři.

U veřejnosti by proto neměla znít otázka „kdo to vyhrál?“ jako poslední otázka. Mnohem důležitější bude: kdo bude projektovat, kdo bude stavět, kdo ponese vícenáklady, kdo bude provozovat parkování, kdo bude vlastnit a spravovat jednotlivé části, jak se budou schvalovat změny a kdo bude veřejnosti pravidelně říkat, co se zdražilo, proč a kdo za to odpovídá.

Co zůstává nedořešené

První nedořešenou věcí je čas. V roce 2024 kraj uváděl, že výstavba podle vítězného návrhu by mohla začít zhruba za pět let po důkladné projektové přípravě. Dnes už je zřejmé, že termín bude záviset nejen na projektování terminálu, ale i na rozhodování o trati Praha–Liberec, majetkových vztazích a financování.

Druhou věcí je parkovací dům a okolní development. Kraj už dříve připouštěl, že kdo postaví parkovací dům, závisí na dohodě kraje s městem Liberec. Zmiňoval také potřebu vypořádat majetkové vztahy a vyjasnit budoucnost městského bloku včetně budovy Skloexportu.

Třetí věcí je provoz během výstavby. Velké dopravní stavby se často hodnotí podle výsledku, ale obyvatelé je zažívají hlavně podle toho, jak moc jim několik let komplikují život. U libereckého nádraží bude zásadní, zda se podaří zachovat použitelné přestupy, jasné značení, bezpečný pěší pohyb a rozumnou informovanost.

Čtvrtou věcí je návaznost na MHD a pěší cestu do centra. Terminál nebude dobrý jen tím, že spojí vlak s autobusem. Dobrý bude teprve tehdy, pokud se z něj lidé přirozeně dostanou do centra, na tramvaj, k parkování, na kolo, k službám a do okolních čtvrtí. Nejhorší by bylo vytvořit drahou stavbu, která bude dobře vypadat na vizualizacích, ale v běžném provozu bude pro člověka s kufrem, hůlkou nebo kočárkem stále nepříjemná.

Čtěte také  Kdy pojede rychlík z Liberce do Prahy? Utopie to už není, blízká realita ale také ne

Bude to přínos i za 20 let?

Ano, může být. Ale jen za několika podmínek.

Za prvé, terminál musí být navržen pro růst veřejné dopravy, ne jen pro dnešní stav. Pokud se někdy skutečně zkrátí cesta vlakem mezi Prahou a Libercem pod 70 minut, může se proměnit celý dopravní význam města. Liberec by nebyl vzdálený krajský ostrov, ale výrazně dostupnější severočeské centrum. Terminál pak musí zvládnout víc cestujících, víc návazností a větší tlak na přestupy.

Za druhé, nesmí se podcenit provozní jednoduchost. Veřejná doprava funguje tehdy, když je čitelná. Člověk musí rychle pochopit, odkud mu jede autobus, kudy se dostane na vlak, kde koupí jízdenku, kde počká v bezpečí a jak se dostane do města. Architektura může být krásná, ale v terminálu vyhrává orientace.

Za třetí, veřejný prostor nesmí být jen zbytkem po dopravě. Pokud se uvolní plocha dnešního autobusového nádraží, neměla by být automaticky spolknuta parkováním nebo komerčním tlakem. Právě zde se rozhodne, zda Liberec získá kvalitní městské místo, nebo jen přeskládá dopravu z jednoho problému do druhého.

Zajímavost: Liberec už jednou řešil terminál špatně

Málo připomínaný, ale důležitý detail: Česká komora architektů eviduje starší libereckou soutěž s názvem „Přestupní terminál veřejné dopravy a samostatný parkovací dům – architektonický návrh“ jako neregulérní. ČKA tehdy uváděla, že soutěž postrádala atributy regulérní architektonické soutěže podle soutěžního řádu, například předem známou kvalifikovanou porotu s nadpoloviční většinou nezávislých odborníků, odpovídající výši cen a minimální soutěžní lhůtu.

To je podstatné. Současná soutěž je naopak v databázi ČKA vedená jako regulérní. Liberec se tedy neposunul jen v obrázcích budoucího nádraží, ale také v procesu. A právě proces je u veřejných staveb často rozdíl mezi projektem, který má šanci obstát, a projektem, který se rozpadne v politických, právních a finančních sporech.

Co teď sledovat a čeho si všímat

Není třeba studovat výkresy jako architekti. Stačí hlídat několik jednoduchých věcí.

První: kdy bude zveřejněn další konkrétní harmonogram. Ne obecné „připravujeme“, ale projektové milníky, povolování, financování a etapizace.

Druhá: jak se rozdělí odpovědnost mezi Správu železnic, kraj a město. Tři investoři mohou být výhoda, protože se podělí o náklady. Mohou být ale i riziko, pokud se začne čekat, kdo má co zaplatit a kdo má co vlastnit.

Třetí: jak bude řešeno okolí dnešního autobusového nádraží. Tady se bude rozhodovat o tom, zda terminál opravdu zlepší město, nebo jen zlepší přestup.

Čtvrtá: jak se bude mluvit o ceně. U projektu takového rozsahu je normální, že se odhady mění. Nenormální by bylo, kdyby se měnily bez vysvětlení.

Pátá: zda stát udrží přípravu rychlejší železnice. Bez ní bude terminál stále užitečný, ale nebude mít takový strategický účinek, jaký se od něj očekává.

Dobrý směr, ale teď začíná těžší část

Vítězný návrh terminálu je pro Liberec dobrá zpráva. Řeší skutečný problém, ne vymyšlenou potřebu. Přestup mezi vlakem a autobusem je dnes nepohodlný, území kolem nádraží je roztříštěné a první dojem z města neodpovídá významu krajského centra.

Zároveň ale platí, že největší zkouška nepřišla ve chvíli, kdy porota vybrala vítěze. Přijde až teď. V projektování, smlouvách, majetkových dohodách, financování, povolování, výběru zhotovitelů, etapizaci a komunikaci s veřejností. Právě tam se ukáže, zda se z terminálu stane dobrá veřejná investice, nebo další drahá kapitola v knize libereckých odkladů.

Nejlepší výsledek by byl jednoduchý: cestující přestoupí bez bloudění, město získá důstojnou bránu, dnešní autobusové nádraží se promění v kvalitní veřejný prostor a celý projekt nebude stát víc jen proto, že se včas neohlídaly smlouvy a odpovědnost. To je laťka, podle které má smysl terminál hodnotit. Ne podle vizualizací, ale podle toho, jestli za deset nebo dvacet let opravdu zlepší každodenní život lidí v Liberci a Libereckém kraji.

Odkazy a kontext

KORID / IDOL – „Vítězný návrh terminálu v Liberci propojuje vlaky s autobusy“, 5. května 2026.

Česká komora architektů – databáze soutěží, „Krajský terminál Liberec“.

E-ZAK Správy železnic – soutěž o návrh „KRAJSKÝ TERMINÁL LIBEREC“, systémové číslo P25V00000470.

Liberecký kraj – „Začíná architektonická soutěž na Central Station“, 16. října 2024.

Liberecký kraj – „Rychlé vlakové spojení z Liberce do Prahy. Liberecký kraj čeká na další kroky v přípravách“, 25. března 2026.

Zdopravy.cz – „Moderní nádraží už je nakresleno, trať zůstává v 19. století“, 5. května 2026.

Zdopravy.cz – „Naděje pro rychlejší vlaky Praha – Liberec“, 6. května 2026.

KORID LK – „Terminál Liberec“, aktualizace 22. února 2019.

Česká komora architektů – starší soutěž „Přestupní terminál veřejné dopravy a samostatný parkovací dům – architektonický návrh (Liberec)“, evidováno jako neregulérní.