Rozhledny na Jablonecku: od Petřína po Hamštejn, kraj výhledů a příběhů

Jablonecko je kraj, kde se na kopce nechodí jen kvůli pohledu do dálky. Rozhledny tu vyprávějí příběh horských spolků, sklářského města, turistické hrdosti, sudetské paměti i nových obcí, které znovu objevují krajinu nad hlavou. Velký letní přehled ukazuje, kam vyrazit s dětmi, kam pěšky, kde je nejlepší výhled na Jablonec a které věže mají nejsilnější historii.

Nejlepší pohled na Jablonec nabízejí hlavně Petřín a rozhledna Nad Prosečí.

Nejsilnější historické příběhy mají Slovanka, Štěpánka, Kopanina, Černá Studnice, Bramberk a Královka.

Nové rozhledny a vyhlídky jako Hamštejn, Špička, Světlý vrch nebo Nisanka ukazují, že tradice rozhleden v regionu pokračuje.

Jablonecko je zvláštní kraj. Není tu jedna slavná rozhledna, ke které se všechno upíná. Tady se spíš zdá, že jakmile se zvedne kopec, někdo na něm dřív nebo později postaví věž, ochoz, vyhlídku nebo aspoň místo, odkud lze na chvíli zmlknout a pochopit, kde vlastně jste.

To není turistická náhoda. Rozhledny v okrese Jablonec nad Nisou tvoří hustou síť: od městského Petřína přes Prosečský hřeben, Nisanku, Bramberk, Slovanku a Královku až po Tanvaldský Špičák, Štěpánku, Maják Járy Cimrmana, moderní Špičku, Světlý vrch, Kopaninu a nejnovější Hamštejn. Hraničně se do výletního okruhu nabízí také Císařský kámen nebo Kozákov. Turistický portál Jizerských hor dokonce pracuje s pojmem „Rozhlednový ráj“ a mezi jizerskohorskými vyhlídkami uvádí právě většinu těchto míst.

Jestli chcete obyčejný seznam, najdete ho na mapě. Smyslem tohoto přehledu je něco jiného: pomoci vám vybrat výlet podle zážitku. Jiná rozhledna je nejlepší pro děti, jiná pro krátkou procházku z města, jiná pro půldenní hřebenovku a jiná pro chvíli, kdy chcete pochopit, proč se právě v tomto kraji tak silně potkává město, hora, les, hranice a paměť.

Kraj, kde rozhledny nejsou ozdoba, ale součást identity

Na Jablonecku má rozhledna jiný význam než v kraji, kde stojí jedna věž jako výletní atrakce. Tady je rozhledna téměř způsob čtení krajiny. Pomáhá pochopit, proč je Jablonec sevřený v kotlině, proč se z města tak rychle stává les, proč jsou hřebeny blízko a proč se zdejší obce vždy dívaly nejen do údolí, ale také přes hranice.

Historicky za tím stojí turistické a horské spolky, především německé spolky v Jizerských horách, později česká turistická tradice a po roce 1989 také obnova míst, která přežila jen díky nadšencům, obcím a nové vlně zájmu o krajinu. Slovanka, Bramberk, Černá Studnice, Královka nebo Tanvaldský Špičák nejsou jen stavby. Jsou to kamenné a železné doklady doby, kdy turistika nebyla volnočasová spotřeba, ale kulturní program: pojmenovat kraj, zpřístupnit ho, vytáhnout lidi nahoru, ukázat jim, že domov se nejlépe chápe z odstupu.

A pak je tu jemnější, sudetská vrstva. Mnohé rozhledny vznikly v krajině, kde byla německá většina, německé názvy, německé spolky a silná měšťanská turistická kultura. Po válce se jména, obyvatelé a vztah k místům změnily. Některé věže chátraly, jiné dostaly nové využití, další byly znovu objeveny. Když dnes vystoupáte na Slovanku nebo Bramberk, nejdete jen na výhled. Vstupujete do krajiny, která si nese paměť přerušení i návratu.

Kde je nejlepší výhled na Jablonec?

Nejkratší odpověď zní: Petřín. Pokud chcete vidět Jablonec jako město v kotlině, jeho přehradu, střechy, sídliště, kopce a blízkost Jizerských hor, Petřín nad Vrkoslavicemi je nejpřirozenější volba. Původní výletní restaurace s věží vznikla roku 1906, tehdy ještě jako Zur Nickelkoppe. Dnes je to městská rozhledna s věží vysokou zhruba 20 metrů a podle provozních informací se na ni vystupuje po 100 schodech.

Druhou odpovědí je rozhledna Nad Prosečí. Ta Jablonec neukazuje tak intimně jako Petřín, ale lépe vysvětluje jeho polohu mezi Libercem, Prosečí, Jizerskými horami a Ještědským hřbetem. Dnešní kamenná věž byla otevřena v roce 1932, měří 28 metrů a stojí na hřebeni mezi Jabloncem a Libercem. Z vyhlídkového ochozu uvidíte Jablonec, část Liberce, Jizerské hory, Ještědský hřeben, Český ráj i Krkonoše.

Třetí odpověď je širší: pokud chcete Jablonec zasadit do velkého panoramatu, zamiřte na Černou Studnici, Bramberk nebo Královku. Odtud už město není hlavním objektem, ale součástí většího obrazu: hřebenů, údolí, Krkonoš, Ještědu, Českého ráje a někdy i vzdálených obzorů. To je pro Jablonecko typické. Město tu není oddělené od hor. Je do nich zapuštěné.

Nejstarší, nejnovější a nejsilnější příběhy

U rozhleden je dobré rozlišovat dvě věci: rok zahájení stavby, rok otevření hotové věže a dnešní podobu. Právě proto bývají různé žebříčky „nejstarších“ trochu zrádné.

Pokud jde o hotovou a otevřenou rozhlednu, mimořádné místo má Slovanka nad Lučany a Hraběticemi. Byla postavena roku 1887 a památkáři ji uvádějí jako nejstarší dochovanou rozhlednu s použitím ocelové nýtované konstrukce pro tento účel v Čechách. Její dnešní význam je tedy nejen turistický, ale i technický a památkový.

Jiný druh prvenství má Štěpánka u Kořenova. Její stavební příběh začal už roku 1847, kdy kníže Camille Rohan zahájil stavbu na vrchu Hvězda. Práce se ale zastavily a věž byla dokončena až roku 1892. Proto se o Štěpánce často mluví jako o nejstarší rozhledně Jizerských hor: ne kvůli nejdřívějšímu otevření, ale kvůli mimořádně dlouhému a starému stavebnímu příběhu.

Silný historický příběh má také Kopanina u Frýdštejna. Je to rozhledna na jižním okraji okresu, už v dotyku s Maloskalskem a Českým rájem. Vznikla roku 1894 z iniciativy Klubu českých turistů v Turnově. Některé regionální texty ji připomínají i jako stavbu na tehdejší jazykové hranici českého a německého osídlení. Právě proto není Kopanina jen výletní bod. Je to také památka doby, kdy se turistika proplétala s národní identitou a zápasem o kulturní přítomnost v krajině.

Nejnovější kapitolu přidává Hamštejn u Koberov. Otevřen byl 11. listopadu 2023, měří 25 metrů, vyhlídková plošina je ve 22 metrech a podle turistických zdrojů má 121 schodů. Stojí na Zlaté stezce Českého ráje a velmi rychle se stal jedním z nejviditelnějších nových výletních bodů jižní části okresu.

Mezi novější stavby patří také Nisanka v Nové Vsi nad Nisou z roku 2006, Maják Járy Cimrmana v Příchovicích z roku 2013, moderní vyhlídka Špička v Tanvaldu z roku 2020 a Světlý vrch v Albrechticích, postavený v roce 2020 a zpřístupněný v následující sezoně. To ukazuje důležitou věc: rozhlednová tradice na Jablonecku není mrtvá. Nepatří jen do starých pohlednic. Obce a turistické areály ji přepisují i v 21. století.

Jablonecké městské rozhledny: Petřín, Proseč a Nisanka

Začněme nejblíž Jablonci. Petřín je ideální pro krátký výlet, návštěvu s dětmi i pro lidi, kteří nechtějí dlouhou túru. Má městský charakter, dobrý výhled na Jablonec a zároveň příběh staré výletní restaurace. Je to rozhledna pro ty, kdo chtějí vidět město zblízka, ne jen jako tečku v dálce.

Nad Prosečí je výlet s jinou atmosférou. Leží na hřebeni, který přirozeně propojuje Jablonec s Libercem. První dřevěné vyhlídky tu vznikaly už na konci 19. století, dnešní kamenná rozhledna byla otevřena v roce 1932. Dává smysl pro pěší výlet, při němž se dá spojit výhled, les, chata a pocit, že jste mezi dvěma městy, která se k sobě po generace přibližují a zároveň trochu soupeří.

Nisanka v Nové Vsi nad Nisou je už modernější typ rozhledny. Vznikla jako telekomunikační věž s vyhlídkovou plošinou a turisticky těží i z blízkosti pramene Nisy. Není tak romantická jako Slovanka ani tak městská jako Petřín, ale je praktická, dobře zasazená do výletů po Novoveském hřbetu a dobře ukazuje novější vrstvu rozhleden: technickou stavbu, která dostala veřejný smysl.

Maxovský hřeben: Slovanka, Bramberk a Královka

Kdybychom měli vybrat jednu oblast, kde se fenomén jabloneckých rozhleden ukazuje nejkoncentrovaněji, byl by to prostor Lučan, Horního Maxova, Hrabětic, Janova a Bedřichova. Na relativně malém území tu stojí Slovanka, Bramberk a Královka. Každá je jiná a dohromady tvoří skoro učebnici zdejší turistiky.

Slovanka je technická památka a železná legenda. Je subtilnější než kamenné věže, ale historicky mimořádná. Vznikla roku 1887 a po rekonstrukci byla znovu zpřístupněna na přelomu tisíciletí. Hodí se pro výletníky, kteří nehledají jen nejvyšší věž, ale místo s příběhem.

Bramberk je jiný typ zážitku: masivní kamenná rozhledna z jizerské žuly, otevřená roku 1912. Stojí ve výšce kolem 787 metrů nad mořem a působí jako stavba, která do krajiny patří téměř samozřejmě. Výhledově je cenná hlavně tím, že spojuje Jizerské hory, Krkonoše, Jablonec, Ještěd i vzdálenější dominanty severních Čech.

Královka je pro mnoho návštěvníků nejpohodlnější „velká“ rozhledna v této části Jizerských hor. Dnešní kamenná věž pochází z roku 1907, měří 23,5 metru a má 102 schodů. Díky zázemí a poloze mezi Janovem a Bedřichovem patří k nejlepším cílům pro rodiny, víkendové výletníky i ty, kdo chtějí spojit rozhlednu s jídlem, procházkou a snadnou orientací v terénu.

Černostudniční a tanvaldský směr: velké panorama i moderní architektura

Černá Studnice je jedna z nejdůležitějších rozhleden celého Jablonecka. Stojí na Černostudničním hřebeni u Smržovky a její současná kamenná podoba vznikla v letech 1904–1905 podle návrhu Roberta Hemmricha. Pozor na častou zkratku: starší vyhlídkové místo a dřevěná stavba se vážou k 80. letům 19. století, ale dnešní kamenná rozhledna je dílem počátku 20. století.

Černá Studnice má navíc zajímavý „politický“ rozměr v rámci turistiky. Regionální historické texty připomínají, že jablonečtí turisté se na začátku 20. století osamostatnili také proto, že liberecký spolek věnoval pozornost především Ještědu. Jinými slovy: i rozhledny jsou trochu dějinami zdravé i ješitné regionální soutěže. Liberec měl Ještěd, Jablonec potřeboval svůj hřeben, svou chatu, svou věž a svůj výhled.

Na Tanvaldsku dominuje Tanvaldský Špičák. Rozhledna byla otevřena v roce 1909, chata následovala roku 1910 a stavba je spojena opět se jménem Roberta Hemmricha. Dnes je to dobrý cíl pro výletníky, kteří chtějí spojit rozhlednu se sportovním areálem, lanovkou, pěší trasou nebo zimní krajinou mimo hlavní lyžařský provoz.

Moderní kapitolu Tanvaldska představuje Špička na Malém Špičáku. Není to klasická historická věž, spíš architektonická vyhlídka. Právě proto je zajímavá. Vznikla v roce 2020 podle návrhu libereckého studia Mjölk architekti a svým tvarem odkazuje na někdejší sáňkařskou či bobovou dráhu. Je to dobrý příklad toho, že dnešní rozhledna nemusí napodobovat romantickou kamennou věž. Může být současná, hravá a přitom pevně svázaná s místním příběhem.

Světlý vrch v Albrechticích je další nová rozhledna, která ukazuje návrat obcí k výhledům jako k veřejné službě. Vznikla v roce 2020, měří 21,5 metru a má 105 schodů. Její dřevěná podoba s vyhlídkou připomínající ptačí hnízdo je příjemná hlavně pro rodinný výlet a pro ty, kdo hledají nový cíl mimo nejprošlapanější místa.

Kořenovsko: Štěpánka a Maják Járy Cimrmana

Štěpánka je romantická kapitola sama pro sebe. Stojí na vrchu Hvězda u Příchovic ve výšce 959 metrů nad mořem. Její příběh začal roku 1847, stavba se na dlouho zastavila a rozhledna byla dokončena až roku 1892. K místu patří i pověst o knížeti Rohanovi, která by se v seriózním textu neměla vydávat za fakt, ale jako legenda skvěle ukazuje, jak silně se rozhledny zapisovaly do místní imaginace.

Nedaleko stojí Maják Járy Cimrmana v Příchovicích. Oproti Štěpánce je to záměrně hravý, současný turistický cíl, spojený s cimrmanovským muzeem a areálem U Čápa. Pro rodiny s dětmi je to jeden z nejvděčnějších výletů v okrese: rozhledna, humor, hřiště, zázemí a krajina Kořenovska v jednom.

Kořenovsko tím krásně ukazuje rozpětí jabloneckého okresu: na jednom kopci stará rozhledna s téměř mytickým příběhem, nedaleko ní novodobý maják českého fiktivního génia. V jiném kraji by to mohlo působit nesourodě. Tady to dává smysl. Jablonecko umí být vážné i ironické, historické i hravé, horské i civilní.

Jižní okraj okresu: Kopanina a Hamštejn

Okres Jablonec nad Nisou nekončí u Jizerských hor. Na jihu se láme směrem k Maloskalsku, Frýdštejnu, Koberovům a Českému ráji. Právě tam leží dvě rozhledny, které by v přehledu Jablonecka neměly chybět.

Kopanina u Frýdštejna patří k nejdůležitějším historickým rozhlednám jižní části okresu. Otevřena byla roku 1894 a spojena je s Klubem českých turistů v Turnově. Výletově je ideální pro kombinaci Malé Skály, Frýdštejna, hradních zřícenin, lesních cest a výhledů směrem k Českému ráji, Ještědu, Jizerským horám i Krkonoším.

Hamštejn je naopak nová rozhledna a pro současný okres velmi důležitý signál. Otevřením v roce 2023 se jižní část Jablonecka přihlásila k rozhlednové tradici stejně sebevědomě jako Jizerské hory. Stavba působí moderně, má silný tvar a stojí na trase, která přirozeně spojuje Český ráj, Koberovy, Maloskalsko a výletní logiku Železnobrodska.

Hraniční cíle: Císařský kámen a Kozákov

Do přísného okresního výčtu je potřeba hraniční rozhledny zařazovat opatrně. Pro běžného výletníka ale hranice okresu nebývá rozhodující. Proto dává smysl alespoň zmínit Císařský kámen u Rádla/Milířů a Kozákov na jižním horizontu Českého ráje.

Císařský kámen je dobrý cíl pro lidi z Jablonce, Rádla, Vratislavic a Liberce. Současná dřevěno-ocelová rozhledna navazuje na starší vyhlídkové místo pojmenované po císaři Josefu II. a nabízí pohledy na Jablonec, Liberec, Ještěd, Jizerské hory, Krkonoše i Český ráj.

Kozákov už patří spíše do semilské a českorajské logiky, ale z jižního Jablonecka je přirozeným výletním majákem. Telekomunikační věž s vyhlídkovou plošinou z roku 1995 stojí u Riegrovy chaty a nabízí jeden z nejširších rozhledů v Českém ráji. Do hlavního seznamu jabloneckých rozhleden nepatří, ale jako „další krok za hranou okresu“ ano.

Jeden architekt, několik dominant: Hemmrichův otisk v krajině

Málo známý, ale podstatný úhel: několik zásadních rozhleden Jablonecka spojuje jméno Robert Hemmrich. Tento jablonecký architekt je spojován s Černou Studnicí, Tanvaldským Špičákem, Bramberkem i Prosečí. Když se podíváte na mapu, zjistíte, že nejde jen o jednotlivé stavby. Je to skoro prstenec rozhleden kolem města a hřebenů, který formoval obraz Jablonecka v první třetině 20. století.

Právě tady je vidět, že rozhledna není jen „věž s výhledem“. Je to architektonické gesto. Někdo vybral kopec, navrhl stavbu, sháněl peníze, přesvědčil spolek nebo obec, vytvořil cíl a tím změnil mapu. Od té chvíle lidé nešli jen „někam do lesa“. Šli na Slovanku, Bramberk, Královku, Černou Studnici. Krajina dostala jména, směry a důvody.

Kam s dětmi, kam pěšky a kam na půldenní výlet

Pro rodiny s dětmi jsou nejvděčnější rozhledny, které mají dobrý přístup, zázemí a další důvod, proč tam zůstat. V této kategorii dobře funguje Petřín, Královka, Maják Járy Cimrmana, Světlý vrch, Tanvaldský Špičák a Hamštejn. U každé se vyplatí před cestou ověřit aktuální otevírací dobu, občerstvení a sezónní provoz.

Na pěší výlet z města se hodí hlavně Petřín a Nad Prosečí. Z Jablonce dostanete poměrně rychle odměnu: výhled, les, chatu nebo místo, odkud si město prohlédnete s odstupem. Pokud chcete delší trasu, dobře funguje kombinace Slovanka – Bramberk – Nisanka, případně okruh přes Maxovský hřeben.

Na půldenní výlet má smysl plánovat už celé území. Z Tanvaldu nebo Albrechtic můžete spojit Špičku, Tanvaldský Špičák a Světlý vrch. Z Kořenovska dává smysl spojit Štěpánku a Maják Járy Cimrmana. Z Maloskalska a Frýdštejnska se nabízí Kopanina, případně s pokračováním k Hamštejnu. A pokud chcete velký klasický výhled s historií, zůstává jistotou Černá Studnice.

Malý přehled

Co hledáte | Nejvhodnější rozhledny | Proč právě tam
Nejlepší pohled na Jablonec | Petřín, Nad Prosečí | město je blízko, výhled je srozumitelný
Silný historický příběh | Slovanka, Štěpánka, Kopanina, Černá Studnice | staré spolky, technické památky, národní i sudetská vrstva
Rodinný výlet | Královka, Maják Járy Cimrmana, Petřín, Světlý vrch, Hamštejn | zázemí, kratší přístup, další atrakce v okolí
Půldenní trasa | Slovanka–Bramberk–Nisanka, Špička–Špičák–Světlý vrch, Štěpánka–Maják | více cílů v jednom výletním směru
Moderní rozhledny | Hamštejn, Špička, Světlý vrch, Nisanka | současná architektura a nové využití krajiny
Klasika Jizerských hor | Černá Studnice, Bramberk, Královka, Tanvaldský Špičák | kamenné věže, chaty, velká panoramata

Klíčová čísla

1887 — Slovanka; 1892 — dokončení Štěpánky; 1894 — Kopanina; 1905 — dnešní kamenná Černá Studnice; 1907 — Královka; 1909 — Tanvaldský Špičák; 1912 — Bramberk; 1932 — dnešní Proseč; 2006 — Nisanka; 2013 — Maják Járy Cimrmana; 2020 — Špička a Světlý vrch; 2023 — Hamštejn.

Co rozhledny říkají o Jablonecku?

Že je to kraj, který potřebuje nadhled. Ne v laciném motivačním smyslu, ale doslova. Jablonecko je členité, rozbité údolími, hřebeny, starými cestami, železnicí, průmyslovou pamětí a hranicemi. Zespodu může působit složitě. Z rozhledny se spojí.

Vidíte Jablonec a Liberec, ale i jejich odlišnost. Vidíte Jizerské hory, ale také Krkonoše, Český ráj, Ještěd, někdy Bezděz nebo Ralsko. Vidíte staré německé horské spolky, české turistické ambice, poválečné přerušení, porevoluční obnovu a novodobou snahu obcí znovu dát krajině veřejný význam. Rozhledna je malá stavba, ale velký kulturní znak.

Jablonecko tím vypráví něco důležitého i o dnešní době. V čase, kdy se lidé často pohybují jen mezi domem, autem, prací a displejem, je rozhledna jednoduchý protilék. Musíte vyjít nahoru. Musíte se zastavit. Musíte se rozhlédnout. A najednou je jasnější, odkud kam vede cesta.

Závěr: nezačínejte žebříčkem, začněte otázkou

Nejlepší rozhledna na Jablonecku neexistuje. Existuje nejlepší rozhledna pro konkrétní den. Když chcete pochopit Jablonec, běžte na Petřín nebo Proseč. Když chcete historii, vyberte Slovanku, Štěpánku, Kopaninu nebo Černou Studnici. Když chcete děti zabavit a neunavit, zkuste Královku, Maják Járy Cimrmana, Světlý vrch nebo Hamštejn. Když chcete velký hřebenový pocit, zamiřte na Bramberk, Tanvaldský Špičák nebo Černou Studnici.

Právě v tom je kouzlo jabloneckého okresu. Rozhledny tu nejsou jedna položka v turistickém katalogu. Jsou rozeseté jako orientační body v krajině, která se neotevírá najednou. Musíte ji obcházet, vycházet, srovnávat, vracet se. A po několika výletech zjistíte, že už neříkáte jen „byli jsme na rozhledně“. Říkáte: byli jsme na Petříně, na Slovance, na Kopanině, na Štěpánce. Krajina se vám začala skládat do vlastní mapy.

A o to jde. Rozhledna není cíl jen proto, že je nahoře. Je cíl proto, že vám dovolí vidět domov jinak.

Zdroje a kontext

Jizerky.cz: Rozhledny Jizerských hor – výhledy, které stojí za to

Turistický portál Jablonce nad Nisou: Petřín

Hotel Petřín: Rozhledna

Jizerky.cz: Rozhledna Nad Prosečí

Jizerky.cz: Rozhledna Nisanka

Turistický portál Jablonce nad Nisou: Černá Studnice

Město Smržovka: Rozhledna Černá Studnice

Památkový katalog NPÚ: Rozhledna Bramberk

Město Lučany nad Nisou: Rozhledna Bramberk

Památkový katalog NPÚ: Rozhledna Slovanka

Město Lučany nad Nisou: Rozhledna Slovanka

Turistický portál Jablonce nad Nisou: Královka

Hotel Královka: Rozhledna

Obec Albrechtice v Jizerských horách: Tanvaldský Špičák

Město Tanvald: Vyhlídka Špička

Obec Albrechtice v Jizerských horách: Rozhledna Světlý vrch

Jizerky.cz: Rozhledna Štěpánka

Jizerky.cz: Maják Járy Cimrmana

Český ráj: Rozhledna Kopanina

Chata Kopanina: Historie rozhledny

Český ráj: Rozhledna Hamštejn

Kudy z nudy: Rozhledna Hamštejn u obce Koberovy

Jizerky.cz: Rozhledna Císařský kámen

Český ráj: Rozhledna Kozákov