Legionella v teplé vodě v Libereckém kraji: co ukázaly kontroly a kde je riziko největší

Krajská hygienická stanice (KHS) Libereckého kraje zveřejnila souhrn kontrol teplé vody za rok 2025: 110 kontrol, 264 vzorků a legionella potvrzená v 51 vzorcích. Zpráva znovu otevírá praktickou otázku pro obyvatele: týká se to sprch na koupalištích a v saunách, ale hlavně zařízení, kde jsou lidé se slabší imunitou – domovů seniorů, nemocnic a rehabilitací.

Legionella je přesně ten typ problému, který veřejnost většinou neřeší, dokud „nepřijde zákaz sprchování“. Bakterie je přitom běžnou součástí vodního prostředí; zásadní je, kdy se začne množit v rozvodech teplé vody a kdy se z ní při sprchování stane aerosol, který člověk vdechne.

Pro Liberecký kraj není tohle téma nové – v minulých letech se řešily i velmi viditelné kauzy (typicky velké budovy se složitými rozvody). Nové je spíš to, že KHS teď poskytla souhrn čísel za celý rok 2025 a popsala, jaké typy provozů byly problémové a jaká opatření fungovala.

Co přesně ukázaly kontroly KHS v roce 2025

KHS uvádí, že v roce 2025 provedla napříč krajem a typy provozoven 110 kontrol s odběrem 264 vzorků teplé vody; v 51 vzorcích laboratorní vyšetření potvrdilo přítomnost legionelly nad limity dané pro konkrétní typ zařízení [1]. Současně hygienici 8× uložili zákaz sprchování ve zdravotnických zařízeních a zařízeních sociálních služeb.

Důležité je odlišit dvě věci, které se v debatách často pletou:

Pozitivní vzorek = zjištěná (nadlimitní) přítomnost bakterie v konkrétním odběru z konkrétního místa rozvodu.

Onemocnění (legionelóza) = potvrzený zdravotní případ u člověka. KHS za rok 2025 eviduje v Libereckém kraji 12 případů onemocnění legionelózou.

Kde byla legionella zachycena: přehled „míst“ podle KHS (2025)

KHS ve své tiskové zprávě neuvádí seznam konkrétních provozoven (názvy zařízení), ale popisuje okruhy kontrol a výsledky v nich. Pro čtenáře je to nejpraktičtější shrnout takto:

1) Zdravotnická zařízení a sociální služby + šetření v domácnostech (při prokázaném onemocnění)

KHS zmiňuje 20 preventivních kontrol ve zdravotnických a sociálních zařízeních a 11 environmentálních šetření v domácnostech souvisejících s onemocněním; celkem zde odebrala 116 vzorků, nadlimitní hodnoty zjistila ve 35 případech.

Navíc uvádí 3 odběry v rehabilitačních vanách, kde se prokázala jiná riziková bakterie (Pseudomonas aeruginosa), což vedlo k dočasnému zákazu používání těchto van.

2) Sprchy ve firmách (zaměstnavatelé)

V 25 velkých a středních firmách bylo odebráno 50 vzorků; legionella byla prokázána ve 3 vzorcích. KHS zároveň připomíná, že u zaměstnavatelů je limit v tomto režimu popisován jako doporučený, ale nápravná opatření se i tak vyžadují a ověřují opakovanými rozbory.

3) Ubytovací zařízení

Proběhlo 25 kontrol s odběrem 42 vzorků v místech, kde byl problém v minulosti; nadlimitní výskyt legionelly prokázán nebyl. Ve 4 případech však nevyhověl ukazatel „počet kolonií při 36 °C“, který typicky signalizuje stagnaci a celkově nežádoucí stav v rozvodu.

4) Koupaliště a sauny (sprchy)

Uskutečnilo se 27 kontrol a 52 odběrů; ve 4 vzorcích byly zjištěny nadlimitní hodnoty legionelly. Celkově 8 kontrol mělo nevyhovující výsledek (část kvůli legionelle, část kvůli jiným parametrům kvality teplé vody).

Poznámka k úplnosti: KHS současně uvádí souhrn 264 vzorků; v popsaných okruzích je konkrétně sečteno 260. Z tiskové zprávy plyne, že zbytek připadá na další kontrolované objekty, které jsou zmíněny souhrnně, bez detailního rozpisu.

Proč právě teplá voda: nejde o „špinavou vodu“, ale o podmínky v rozvodu

Legionelly se nejlépe množí v teplotním rozmezí přibližně 20–45 °C; KHS proto připomíná, že studená voda by neměla přesahovat 20 °C a teplá voda by měla mít po odtočení alespoň 50 °C (optimálně 55 °C).
Tohle je jádro problému: v dlouhých nebo málo používaných rozvodech, u „slepých“ větví, v zanesených sprchových hlavicích a perlátorech, nebo tam, kde cirkulace nefunguje dobře, může teplá voda dlouho stát právě v rizikovém pásmu.

KHS zároveň uvádí i konkrétní hygienické limity pro legionellu podle typu zařízení: 100 KTJ/100 ml pro ubytovací zařízení, umělá koupaliště, sauny a zdravotnická zařízení; pro nemocniční oddělení s imunokompromitovanými pacienty je limit 0 KTJ/100 ml.

Jak se člověk nakazí a jak vypadá průběh onemocnění

Klíčové sdělení pro veřejnost: typicky nejde o pití vody, ale o vdechnutí aerosolu (jemné mlhy) při sprchování nebo v prostředí, kde se voda rozptyluje do vzduchu. To je důvod, proč hygienici v krajních případech sahají právě k zákazu sprchování, zatímco jiné užívání teplé vody může být ponecháno.

Medicína rozlišuje dvě častěji popisované formy:

Legionářská nemoc (závažnější) – zápal plic s horečkou a dalšími příznaky; inkubační doba obvykle 2–10 dní.

Pontiacká horečka (mírnější) – „chřipkový“ stav bez zápalu plic, s kratší inkubační dobou (hodiny až dny).

Riziko závažného průběhu roste u lidí se sníženou imunitou, u kuřáků a obecně u starších osob; KHS uvádí, že častěji se onemocnění vyskytuje u osob nad 50 let a u mužů.
Léčba je možná (typicky antibiotiky), ale u podezření na zápal plic má smysl nečekat: pokud se po pobytu v rizikovém prostředí objeví vysoké horečky, dušnost, zhoršení kašle nebo celkový kolaps, je na místě kontaktovat lékaře.

Co musí udělat provozovatel (a co můžete čekat jako návštěvník)

KHS v tiskové zprávě popisuje typická nápravná opatření: termická dezinfekce (přehřátí rozvodů), sanitace sprchových hlavic a perlátorů, zvýšení teplot ohřevu, pravidelné odpouštění vody z koncových prvků a opakované rozbory k ověření účinnosti. U firem KHS uvádí, že následné opakované rozbory už vyhověly doporučeným limitům.

Pro běžného návštěvníka wellness, bazénu nebo sauny je praktická hlavně jedna věc: když zařízení dočasně omezí sprchování nebo zavede „režim opatření“, nejde to číst jako konec světa, ale jako standardní hygienický postup. Výsledky se ověřují opakovanými rozbory – a bez nich se zákaz typicky neruší.

Bytové domy a domácnosti: proč je to citlivé téma (a kdo za co odpovídá)

Tady je bod, který v debatách bývá překvapivý: KHS výslovně uvádí, že rozvody teplé vody v bytových a rodinných domech nejsou legislativou upraveny a hygiena do nich vstupuje typicky až při šetření příčin onemocnění.
V praxi to znamená, že hlavní odpovědnost za technický stav rozvodů v domech leží na vlastníkovi/provozovateli (SVJ, bytové družstvo, správce). O to důležitější je prevence – nejen kvůli legionelle, ale kvůli celkové stabilitě a hygieně systému.

Z odborných doporučení SZÚ vyplývá, že prevence v teplé vodě není jednorázový „zásah chemií“, ale dlouhodobě řízený režim (teploty, cirkulace, odstranění stagnujících míst, pravidelné kontroly a dokumentace).

Kauza kolejí a systémový posun

Liberec si legionellu „osahal“ hodně nahlas v zimě 2024/2025 na vysokoškolských kolejích v Harcově, kdy KHS vydala 29. listopadu 2024 zákaz sprchování v objektech A, B, C a E a případ se řešil týdny.
Do věci se následně vložil i veřejný ochránce práv: upozornil na to, že problém často není samotný zákaz sprchování, ale to, jak rychle a systematicky se vyžádají účinná opatření a následné ověření. Ombudsman později informoval, že prosadil změny postupů a kontrol tak, aby byl boj s legionellou efektivnější a méně improvizovaný.

Hrozba legionelly je brána vážně

Čísla KHS za rok 2025 ukazují dvě současně platné věci: legionella se v kraji objevuje napříč typy provozů, ale nejcitlivější je tam, kde jsou lidé se slabší imunitou – a proto se právě tam také nejčastěji sahá k zákazu sprchování a rychlé sanitaci.

Pro veřejnost je nejdůležitější rozlišit „pozitivní vzorek“ od „onemocnění“ a sledovat, zda zařízení umí reagovat: umí přehřát rozvody, vyčistit koncové prvky, upravit režim cirkulace a hlavně – udělat opakované rozbory. Z pohledu návštěvníka je to paradoxně dobrá zpráva: když se problém najde, existují ověřené postupy, jak ho dostat pod kontrolu.

A pro bytové domy platí jednoduchá realita: pokud se rozvody dlouhodobě drží v rizikových teplotách a „mrtvých“ větvích, hygienik to často zjistí až ve chvíli, kdy už někdo onemocní a začne se šetřit zdroj. Prevence (technický režim, evidence, pravidelné kontroly) je proto levnější než řešení průšvihu.

Zdroje a kontext

Krajská hygienická stanice Libereckého kraje: Jakost teplé vody v Libereckém kraji (tisková zpráva, 10. února 2026) – https://www.khslbc.cz/content/actuality/pdf/TZ_26_tepla_voda.pdf?v=187049

KHS Libereckého kraje (web): Jakost teplé vody v Libereckém kraji (10. února 2026) – https://www.khslbc.cz/aktuality/jakost-teple-vody-v-libereckem-kraji

Státní zdravotní ústav: Metodické doporučení ke kontrole jakosti teplé vody (… riziko legionel) – https://www.szu.gov.cz/temata-zdravi-a-bezpecnosti/zivotni-prostredi/kvalita-vody/pitna-voda/legionely-v-teple-vode/

SZÚ (PDF): Doporučení SZÚ – kontrola teplé vody (publ. 2025) – https://szu.gov.cz/wp-content/uploads/2025/09/Doporuceni_SZU_kontrola-teple-vody_20250904.pdf

NZIP: Legionelóza (příznaky, inkubační doba, léčba) – https://www.nzip.cz/clanek/2441-legioneloza

WHO: Legionellosis (fakta, inkubační doba, rizikové skupiny) – https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/legionellosis

Vyhláška č. 252/2004 Sb. (hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu) – https://www.e-sbirka.cz/sb/2004/252/2018-04-27?odkazId=12279765

KHS Libereckého kraje: Zákaz sprchování na vysokoškolských kolejích (3. prosince 2024) – https://www.khslbc.cz/aktuality/zakaz-sprchovani-na-vysokoskolskych-kolejich

Veřejný ochránce práv: Když sprcha představuje riziko… (11. února 2025) – https://www.ochrance.cz/aktualne/kdyz_sprcha_predstavuje_riziko_zvyseny_vyskyt_bakterie_legionella_na_kolejich_primel_studenty_obratit_se_na_ombudsmana/

Veřejný ochránce práv: Boj s bakterií legionela je nyní efektivnější… (14. listopadu 2025) – https://www.ochrance.cz/aktualne/boj_s_bakterii_legionela_je_nyni_efektivnejsi-_ombudsman_prosadil_zmenu_postupu_hygienickych_stanic/