Návod k použití petice: kdy pomáhá, kdy nestačí a jak ji napsat správně

Petice není kouzelná hůlka, ale ani bezmocný papír. Správně použitá dokáže otevřít téma, přinutit úřad nebo politiky k odpovědi, spojit lidi a připravit půdu pro další kroky. Špatně napsaná petice naopak snadno skončí jako hromada podpisů bez dopadu. Praktický návod ukazuje, kdy petici použít, jak ji formulovat a čeho se vyvarovat.

Petice není výkřik. Je to žádost, která musí někam mířit

Petice má v českém veřejném životě zvláštní pověst. Někdy se bere jako poslední zoufalý pokus: „Sepíšeme petici, ať je vidět, že se nám to nelíbí.“ Jindy jako skoro magické zaklínadlo: „Máme tisíc podpisů, tak nám musejí vyhovět.“ Ani jedno není přesné.

Petice není referendum. Není správní odvolání. Není žaloba. Není automatický příkaz úřadu. Ale také to není bezvýznamný list papíru. Je to ústavně chráněný způsob, jak se občané mohou obracet na státní orgány a samosprávu se žádostmi, návrhy a stížnostmi ve věcech veřejného nebo jiného společného zájmu.

Dobrá petice dělá tři věci najednou. Přesně pojmenuje problém. Ukáže, že nejde jen o jeden osamělý hlas. A donutí adresáta, aby se s věcí formálně vypořádal. Ne vždy vyhraje. Ale když je dobře připravená, může změnit průběh debaty, otevřít dveře k jednání, přimět politiky k vysvětlení a dát občanům oporu pro další postup.

Špatná petice naopak často selže ještě dřív, než dorazí na úřad. Chce nemožné. Míří na špatného adresáta. Míchá deset požadavků dohromady. Útočí na osoby místo problému. Slibuje lidem víc, než petice umí. Nebo sbírá podpisy pod textem, který je emotivní, ale právně a prakticky nepoužitelný.

Co je petice podle českého práva

Petiční právo je zakotveno v článku 18 Listiny základních práv a svobod. Každý má právo sám nebo s jinými obracet se na státní orgány a orgány územní samosprávy s žádostmi, návrhy a stížnostmi ve věcech veřejného nebo jiného společného zájmu.

Podrobnosti upravuje zákon č. 85/1990 Sb., o právu petičním. Ten říká, že občané mohou k sestavení petice, sběru podpisů, doručení petice a jednání s orgánem vytvořit petiční výbor. Petiční výbor není právnická osoba, ale musí určit osobu starší 18 let, která ho zastupuje ve styku se státními orgány.

Zákon také stanoví důležité limity. Petice nesmí zasahovat do nezávislosti soudu a nesmí vyzývat k porušování ústavy, zákonů nebo základních práv a svobod. Nelze tedy peticí požadovat, aby soud rozhodl určitým způsobem, aby byl někdo potrestán bez procesu, aby se někomu upřela základní práva, nebo aby úřad porušil zákon.

Ministerstvo vnitra shrnuje petici jako právo obracet se na orgány veřejné moci ve věcech veřejného nebo společného zájmu, které patří do jejich působnosti. Právě poslední část je zásadní: adresát musí mít pravomoc s věcí něco udělat.

Když chcete zachovat školní autobus, nepište jen „vládě“. Zjistěte, zda jde o obec, kraj, dopravce, školu, ministerstvo nebo kombinaci více subjektů. Když chcete změnit územní plán, nemá smysl psát petici soudu. Když chcete ovlivnit obecní investici, nestačí poslat petici ministerstvu. Petice musí trefit správné dveře.

Jakou má petice váhu

Petice má tři druhy váhy: právní, politickou a komunikační.

Právní váha znamená, že orgán veřejné moci se peticí musí zabývat způsobem stanoveným zákonem. Nemusí jí automaticky vyhovět, ale nemůže ji jen hodit do koše. U běžné petice je tedy důležité neočekávat zázrak: zákon dává občanům právo se obrátit na úřad, ne právo vyhrát.

Politická váha závisí na počtu podpisů, kvalitě argumentů, načasování a síle veřejné podpory. Petice s tisícem podpisů v malé obci může mít větší politickou sílu než petice s deseti tisíci podpisy v celostátní kauze, pokud přesně zasahuje rozhodnutí, které se má právě schvalovat.

Komunikační váha znamená, že petice může dát problému tvář, jazyk a strukturu. Lidé často cítí nespokojenost, ale neumějí ji přeložit do konkrétního požadavku. Dobrá petice tuto práci udělá: z rozptýleného hněvu vytvoří srozumitelný občanský návrh.

Nejslabší petice je ta, která říká jen „nesouhlasíme“. Silnější je petice, která říká: nesouhlasíme s čím, proč, na základě čeho, komu to adresujeme a jaké řešení navrhujeme.

Papírová petice a ePetice

Petice může mít listinnou podobu. Podpisová listina musí umožnit, aby se podepisující člověk řádně seznámil s obsahem petice. K podpisu uvádí jméno, příjmení a bydliště a nesmí být k podpisu nucen.

Od 1. února 2022 je možné využít také státní nástroj ePetice. Ministerstvo vnitra uvádí, že elektronická petice může mít stejnou váhu jako listinná petice s klasickým podpisem, pokud je vytvořena a podepsána v nástroji ePetice přes Portál občana s digitální identitou. Portál občana vysvětluje, že podepsat ePetici lze pouze po přihlášení, protože je nutné ověřit, kdo petici podepisuje, a zabránit tomu, aby jeden člověk podepisoval vícekrát.

To je důležitý rozdíl proti běžným soukromým petičním webům. Online formulář na komerční nebo nezávislé platformě může mít politickou a komunikační sílu, ale nemusí splňovat formální požadavky zákonné petice. To neznamená, že je k ničemu. Znamená to, že musíte vědět, co vlastně sbíráte: zákonnou petici, politickou výzvu, marketingový seznam podporovatelů, nebo mobilizační podpisovou akci.

Prakticky: pokud chcete, aby petice měla co nejčistší právní podobu, použijte buď řádné papírové podpisové archy, nebo státní nástroj ePetice. Pokud použijete jinou online platformu, napište lidem poctivě, jakou váhu podpisy mají.

Kdy petici použít

Petice se hodí tehdy, když jde o věc veřejného nebo společného zájmu, existuje konkrétní adresát, rozhodnutí ještě není definitivně uzavřené a potřebujete ukázat, že problém přesahuje jednotlivce.

Dobře funguje například u záměru zrušit službu, prodat veřejný majetek, změnit územní plán, omezit veřejnou dopravu, zavřít školu, rušit zdravotní nebo sociální službu, měnit pravidla v obci, ohrozit park, zdražit službu bez vysvětlení, prosadit nebo zastavit zákon, otevřít veřejnou debatu nebo vyvolat jednání zastupitelstva.

Petice je také dobrá tehdy, když ještě nemáte sílu na referendum, žalobu nebo politickou kandidátku, ale chcete lidi spojit, zjistit podporu a donutit odpovědné osoby reagovat.

Nejlepší chvíle pro petici je před rozhodnutím. Když je smlouva podepsaná, stavba povolená, zákon schválený a termíny pryč, petice může stále otevřít debatu, ale její účinek se zmenšuje. Petice není záchranná brzda, kterou lze zatáhnout kdykoli. Je to nástroj, který je nejsilnější ve správný okamžik.

Kdy petici nepoužívat

Petice se nehodí, když potřebujete individuální právní ochranu. Pokud vám úřad vydal rozhodnutí, proti kterému se lze odvolat, podejte odvolání. Pokud jde o soudní spor, řešte procesní prostředky, ne petici. Pokud jde o trestný čin, je namístě oznámení orgánům činným v trestním řízení. Pokud jde o diskriminaci, nečinnost nebo špatný úřední postup, může být vhodnější stížnost, podnět nebo ombudsman.

Petice se také nehodí, když požadavek není splnitelný. Například „zakažte všem politikům lhát“ zní lákavě, ale jako petiční požadavek je to slabé. Mnohem silnější je: „Žádáme, aby obec u každé investice nad 5 milionů Kč zveřejnila důvodovou zprávu, celkové náklady, zdroj financování a smlouvu.“

Petici nepoužívejte ani jako náhradu práce. Podpisy jsou začátek, ne konec. Když po předání petice nenásleduje jednání, kontrola odpovědi, práce s médii, účast na zastupitelstvu nebo další právní krok, petice často vyšumí.

A pozor na petice, které jsou ve skutečnosti jen sběr kontaktů, ventil hněvu nebo politická reklama. Občan má právo podepisovat, co chce. Ale měl by vědět, zda podpis někam opravdu míří.

Jak petici napsat: nejdřív jedna věta

Než začnete psát petici, zkuste si říct jednu větu:

„Žádáme koho, aby udělal co, do kdy a proč.“

Když tuto větu neumíte sestavit, petice ještě není připravená.

Dobrá petice má mít jasný nadpis, stručné vysvětlení problému, přesný požadavek, správného adresáta, odůvodnění, označení petičního výboru nebo osoby, která petici podává, a podpisovou část. Nemusí být dlouhá. Naopak: čím složitější text, tím větší riziko, že lidé podepisují jen pocit, nikoli konkrétní obsah.

Slabá formulace zní:

„My, občané, nesouhlasíme s tím, co se děje, a požadujeme nápravu.“

Silnější formulace zní:

„My, níže podepsaní občané, žádáme Zastupitelstvo města X, aby před schválením prodeje pozemku parc. č. Y zveřejnilo znalecký posudek, podmínky prodeje, důvodovou zprávu a varianty dalšího využití pozemku a aby o prodeji nerozhodovalo dříve než po veřejném projednání.“

První verze vypouští emoci. Druhá verze míří na rozhodnutí.

Jak petici zaměřit: jeden cíl je víc než deset přání

Mnoho petic selže tím, že do sebe nabalí všechno. Začnou u školky, pokračují dopravou, přidají kritiku starosty, staré křivdy, rozpočet, osobní útoky a skončí výzvou k demisi všech. Pro podpisující to může být emočně uspokojivé. Pro adresáta je to snadno odmítnutelné.

Petice má být ostrá jako nůž, ne široká jako deka.

Ideální je jeden hlavní požadavek a nejvýše několik podpůrných bodů. Například: nezavírat konkrétní službu bez analýzy dopadů. Neprodávat konkrétní pozemek bez veřejné soutěže. Zveřejnit podklady ke konkrétní zakázce. Zařadit konkrétní bod na jednání zastupitelstva. Připravit variantní řešení. Změnit konkrétní ustanovení návrhu zákona.

Když chcete víc věcí, zvažte dvě petice, nebo jednu obecnou kampaň a k ní samostatné podněty. Čistý požadavek se lépe vysvětluje, lépe podepisuje, lépe projednává a hůř shazuje ze stolu.

Správný adresát rozhoduje o účinku

Petice musí mířit na orgán, který má působnost ve věci rozhodnout nebo alespoň jednat. Ministerstvo vnitra výslovně uvádí, že petice se týká věcí patřících do působnosti adresovaných orgánů.

U obce tedy směřujte petici na zastupitelstvo, radu, starostu nebo příslušný odbor podle povahy věci. U kraje na krajské zastupitelstvo, radu, hejtmana nebo krajský úřad. U zákona na Poslaneckou sněmovnu, Senát, vládu nebo příslušné ministerstvo. U veřejné instituce na zřizovatele nebo orgán, který má kontrolní pravomoc.

Špatný adresát petici nezabije vždy, ale oslabí ji. Úřad může odpovědět, že věc není v jeho působnosti. A bude mít pravdu.

Dobrá petice proto často vzniká až po malé rešerši: kdo rozhoduje, jaký je stav věci, kdy se má rozhodovat, kde jsou podklady, jaká je právní cesta, jaké jsou lhůty.

Co má být v podpisovém archu

U listinné petice musí být lidem jasné, co podepisují. Zákon vyžaduje, aby se mohli s obsahem petice před podpisem řádně seznámit a aby k podpisu nebyli nuceni.

U podpisu se uvádí jméno, příjmení a bydliště. V praxi je dobré mít u každého archu zkrácený text petice nebo alespoň jasné označení petice a informaci, kde je úplný text k dispozici. U citlivých témat se vyplatí přemýšlet i o ochraně osobních údajů: podpisové archy nenechávejte volně ležet, neposílejte jejich fotografie na sociální sítě a nepředávejte je lidem, kteří s peticí nemají nic společného.

Petice není soutěž o nejdelší seznam jmen na internetu. Pracujete s osobními údaji skutečných lidí. Chovejte se podle toho.

Co se děje po podání petice

Petici je potřeba doručit adresátovi. Nestačí ji „zveřejnit na Facebooku“ a čekat, že si ji úřad najde. U listinné petice je vhodné mít potvrzení o převzetí, u elektronické komunikace datovou zprávu nebo jiné doložitelné odeslání.

Orgán veřejné moci má petici přijmout, posoudit její obsah a odpovědět způsobem odpovídajícím zákonu. U státních orgánů zákon o právu petičním počítá s tím, že orgán obsah petice posoudí a do 30 dnů písemně odpoví tomu, kdo petici podal nebo kdo zastupuje petiční výbor.

Odpověď ale neznamená vyhovění. Může znít: bereme na vědomí, nevyhovujeme, věc je mimo naši působnost, postupujeme jinému orgánu, budeme řešit, zařadíme na jednání, provedeme analýzu, požadavek je právně nemožný.

Skutečná práce tedy začíná až po odpovědi. Petiční výbor by měl odpověď zveřejnit, rozebrat, zkontrolovat, zda je věcná, a rozhodnout o dalším kroku. Někdy stačí jednání. Někdy je třeba vystoupit na zastupitelstvu. Někdy podat žádost o informace. Někdy připravit referendum. Někdy uznat, že petice otevřela téma, ale sama nestačí.

Český příklad úspěchu: Praha 7 a předražená radnice

Jeden z nejsilnějších českých příkladů ukazuje, že podpisová akce může být prvním krokem k mnohem tvrdšímu nástroji: místnímu referendu. V Praze 7 obyvatelé prosadili referendum k plánované nové radnici. Nejvyšší správní soud v roce 2012 rozhodoval o návrhu přípravného výboru na vyhlášení místního referenda a otázky se týkaly mimo jiné limitu celkových nákladů na pořízení sídla úřadu městské části.

V lednu 2013 média informovala, že obyvatelé Prahy 7 v referendu odmítli údajně předražený projekt nové radnice a chtěli omezení nákladů. Výsledek nebyl jen symbolický. Ukázal, že když občané přeloží nespokojenost do konkrétní otázky, nasbírají podpisy a použijí zákonný nástroj, mohou výrazně zasáhnout do rozhodování o veřejných penězích.

Poučení: petice je nejsilnější, když není osamělá. V tomto případě byla součástí cesty k referendu, tedy k závaznějšímu rozhodování.

Český příklad úspěchu: lesní školky a zákon o dětských skupinách

V roce 2014 se kolem zákona o dětských skupinách rozběhla petiční a občanská kampaň na obranu lesních mateřských škol a dalších alternativních forem předškolní péče. Česká televize tehdy uvedla, že Asociace lesních mateřských škol sepsala petici na podporu úpravy návrhu zákona a že podle kritiků by povinné podřízení všem pravidlům dětských skupin mohlo znamenat faktický konec lesních školek.

Senát návrh zákona vrátil Poslanecké sněmovně s pozměňovacími návrhy, které měly umožnit dobrovolnou registraci dětských skupin; EDUin tehdy uváděl, že více než tři čtvrtiny přítomných senátorů pozměňovací návrhy podpořily.

Tento případ je zajímavý proto, že petice sama „nepřepsala zákon“. Pomohla ale vytvořit veřejný tlak, dodat tématu srozumitelnost a spojit rodiče, provozovatele, odborníky a část zákonodárců.

Poučení: úspěšná petice často nevyhrává sama. Vyhrává v kombinaci s odbornými argumenty, mediální pozorností a spojenci v instituci, která rozhoduje.

Český příklad úspěchu: Šumava a zákon o národních parcích

Hnutí DUHA v roce 2014 předalo Senátu petici za dobrý zákon o Národním parku Šumava, kterou podepsalo 25 555 lidí. Petice žádala silnější ochranu přírody, zachování a rozšiřování území ponechaného přírodě a omezení výstavby, která by mohla zničit šumavskou krajinu.

V dalších letech se zákonodárný proces kolem národních parků posunul. Ministerstvo životního prostředí v roce 2015 představovalo novelu zákona o ochraně přírody a krajiny, která měla zpřehlednit pravidla pro všechny národní parky, stabilizovat ochranu a zavést mimo jiné patnáctileté moratorium na změnu zonace.

Nelze poctivě říct, že petice sama způsobila výslednou novelu. To by bylo přehnané. Lze ale říct, že byla součástí dlouhodobého tlaku veřejnosti a odborných organizací, který pomohl udržet téma ochrany národních parků ve veřejné a parlamentní debatě.

Poučení: petice může být úspěšná i tehdy, když není jedinou příčinou změny. U velkých zákonů bývá vždy jedním z více tlaků.

Kdy petice neuspěje: Česká pošta a rušení poboček

Proti rušení poboček České pošty vznikaly různé petice a protestní akce. Česká televize v roce 2023 informovala, že tři sta rušených poboček České pošty fungovalo poslední hodinu a že snížení počtu provozoven na 2 900 schválila vláda.

Poučení není, že petice byla zbytečná. Mohla zvýšit viditelnost problému, přinést argumenty o dostupnosti služeb a posílit tlak na doprovodná opatření. Ale hlavní cíl — zastavit rušení poboček — se nepodařilo prosadit.

Proč? Proti petici stál silný finanční a organizační argument státu a podniku. Petice také narážely na to, že šlo o celostátní restrukturalizaci, nikoli o jedno lokální rozhodnutí, které by šlo snadno zvrátit. U takových témat musí petice přinést nejen nesouhlas, ale i realistickou alternativu financování a provozu.

Kdy petice neuspěje: EET a opožděná mobilizace

Elektronická evidence tržeb začala pro první podnikatele platit 1. prosince 2016. Proti EET vznikaly petice a protesty; Česká televize v roce 2017 uváděla, že petice za zrušení zákona o evidenci tržeb získala zhruba 20 tisíc podpisů a musel se jí zabývat Senát.

EET byla nakonec zrušena až zákonem č. 458/2022 Sb. s účinností od 1. ledna 2023. To ale nebyl okamžitý výsledek původní petice; šlo o pozdější politické rozhodnutí v jiném kontextu.

Poučení: petice podaná proti už schválenému a spuštěnému systému může otevřít slyšení a politickou debatu, ale bez parlamentní většiny, návrhu zákona a širší politické změny často nedosáhne okamžitého cíle.

Kdy petice neuspěje: když se z ní stane jen odpor bez řešení

Třetí typ neúspěchu je méně viditelný, ale velmi častý: petice sice nasbírá podpisy, vyvolá emoce, ale neobsahuje realistický návrh, správného adresáta ani další krok. Typicky jde o petice formulované jako „odmítáme“, „nechceme“, „zastavte“, „zrušte“, ale bez odpovědi na otázku co místo toho, kdo to zaplatí a jaký zákonný postup navrhujete.

Takové petice mohou získat stovky nebo tisíce podpisů. Mohou být mediálně atraktivní. Ale úřad nebo politici je snadno odsunou jako obecný nesouhlas. Ne proto, že by podpisy neměly žádnou hodnotu, ale proto, že z nich neplyne proveditelný krok.

Poučení: hněv spustí podpis. Řešení spustí jednání.

Evropský příklad úspěchu: Right2Water

Evropská občanská iniciativa Right2Water patří k nejznámějším příkladům úspěšné podpisové kampaně v Evropě. Její cílem bylo prosadit, aby voda a sanitace byly chápány jako lidské právo a veřejné služby, nikoli jako běžné zboží. Iniciativa se stala první evropskou občanskou iniciativou, která dosáhla požadovaného počtu podpisů; podle materiálů iniciativy ji podpořilo přes 1,8 milionu Evropanů.

Evropská komise následně přijala dílčí kroky a v roce 2020 byla schválena nová směrnice o pitné vodě. Komise uváděla, že nová pravidla mají zajistit bezpečnější přístup k vodě pro Evropany a zlepšit standardy pitné vody.

Ani zde nebyl výsledek stoprocentním splněním všech požadavků iniciátorů. Ale Right2Water změnila evropskou debatu o vodě, ovlivnila legislativní proces a ukázala, že dobře organizovaná podpisová iniciativa může překročit hranice států.

Poučení: velká petice musí mít jasný symbol, silnou síť organizací a dlouhou výdrž.

Evropský příklad úspěchu: britská kampaň proti mikroplastům v kosmetice

Ve Spojeném království se významná petiční a občanská kampaň týkala zákazu mikroplastových částic v kosmetice a osobní péči. Výbor britského parlamentu pro životní prostředí v roce 2016 výslovně děkoval petentům a uvedl, že po tisících podpisů a doporučení výboru vláda přijala doporučení zavést zákaz prodeje a výroby výrobků obsahujících mikroplastové částice.

Britská vláda následně oznámila, že zákaz výroby produktů obsahujících mikroplastové částice vstoupil v platnost 9. ledna 2018.

Poučení: petice byla úspěšná, protože spojila jednoduchý požadavek, vědecky srozumitelný problém, mediálně silný obraz a parlamentní výbor, který téma převzal.

Evropský příklad úspěchu: End the Cage Age

Evropská občanská iniciativa End the Cage Age požadovala zákaz klecového chovu hospodářských zvířat v EU. Evropská komise uvádí, že iniciativa vyzvala Komisi k návrhu legislativy zakazující používání klecí pro řadu druhů hospodářských zvířat. Organizace Eurogroup for Animals v roce 2021 oznámila, že Komise se zavázala navrhnout postupné ukončení klecových chovů v EU do roku 2027.

Pozdější vývoj ukázal, že legislativní cesta je složitější a pomalejší, než aktivisté očekávali. Právě proto je tento případ poučný. Podpisy mohou přimět instituci k závazku a posunout téma na evropskou úroveň, ale skutečná změna vyžaduje další tlak, legislativní návrh, vyjednávání a kontrolu plnění.

Poučení: úspěšná petice nekončí tiskovou zprávou. Končí až změnou pravidel v praxi.

Co říkají odborné studie o peticích

Mezinárodní IDEA popisuje petice a občanské iniciativy jako jedny z nejrozšířenějších nástrojů občanského zapojení, které umožňují lidem otevírat témata přímo vůči parlamentům a vládám.

Studie Evropského parlamentu k posílení role a dopadu petic zdůrazňuje, že petiční právo je starý a důležitý kanál participativní demokracie, ale jeho demokratický potenciál závisí na tom, zda instituce petice skutečně zpracovávají srozumitelně, odpovědně a s návazností.

Výzkum britských parlamentních e-petic upozorňuje na dvojí efekt. E-petice podporují účast mezi volbami, ale zároveň mohou zvyšovat nerealistická očekávání, že velký počet podpisů automaticky povede ke změně politiky. Autoři také upozorňují, že e-petice někdy zesilují hlasy těch, kteří už jsou politicky aktivní a umějí se prosadit.

Hansard Society v roce 2024 připomněla, že petice nejsou zastaralý nástroj ani v době všeobecného volebního práva. Zároveň ale zdůrazňuje, že úspěch petice nemusí vždy znamenat přímou změnu zákona; může jít i o otevření tématu, získání odpovědi, vyvolání slyšení nebo posun veřejné debaty.

Odborný závěr je tedy střízlivý: petice fungují, když jsou propojené s institucemi, argumenty a dalším postupem. Nefungují, když jsou jen snadným kliknutím bez strategie.

Pět super tipů, jak využít sílu petice v Česku

První tip: pište petici jako návrh řešení, ne jako výlev. Emoce patří do motivace, ale text petice má být přesný. Úřad nebo zastupitelstvo musí poznat, co přesně po něm chcete.

Druhý tip: sbírejte podpisy až po ověření adresáta a pravomoci. Mnoho občanských kampaní ztratí energii tím, že míří na instituci, která nerozhoduje. Nejdřív zjistěte, kdo má kompetenci.

Třetí tip: kombinujte petici s žádostí o informace. Petice říká: „Chceme řešení.“ Žádost podle informačního zákona říká: „Dejte nám podklady.“ Dohromady je to mnohem silnější než samotný podpisový arch.

Čtvrtý tip: plánujte den po předání petice. Kdo půjde jednat? Kdo zkontroluje odpověď? Kdo vystoupí na zastupitelstvu? Kdo připraví tiskovou zprávu? Kdo vysvětlí signatářům výsledek?

Pátý tip: neslibujte lidem, že podpis rozhodne. Řekněte pravdu: podpis zvýší tlak, otevře jednání, ukáže podporu, přinutí adresáta k reakci. Ale změna přijde jen tehdy, když bude následovat další práce.

Nejčastější chyby petic

První chyba: příliš obecný požadavek. „Chceme lepší dopravu“ není petice. „Žádáme zachování linky X alespoň v ranních a odpoledních spojích ve všední dny“ už je konkrétní požadavek.

Druhá chyba: osobní útoky. Petice nemá být seznam urážek. Čím víc osobní nenávisti, tím snáz ji odpůrci shodí jako hysterii.

Třetí chyba: právně nemožný cíl. Pokud úřad nemá pravomoc požadavek splnit, petice skončí odpovědí o nepříslušnosti.

Čtvrtá chyba: žádná práce s daty. Když chcete zachovat službu, ukažte, kolik lidí ji používá, koho se zrušení dotkne, jaké jsou alternativy a jaké budou dopady.

Pátá chyba: konec po předání. Petice bez následného kroku je často jen občanský ohňostroj. Chvíli je vidět, pak zhasne.

Rychlý vzor logiky dobré petice

Dobrá petice by měla odpovědět na šest otázek:

Co se děje?
Stručně popište problém.

Koho se to týká?
Obyvatel obce, rodičů, seniorů, cestujících, pacientů, školáků, podnikatelů, návštěvníků.

Kdo může rozhodnout?
Zastupitelstvo, rada, ministerstvo, kraj, správce služby, parlament.

Co přesně žádáte?
Jedna jasná věta.

Proč je to důležité?
Dopad, náklady, veřejný zájem, dostupnost služby, práva občanů.

Co má následovat?
Veřejné projednání, zveřejnění podkladů, odklad rozhodnutí, změna návrhu, zachování služby, příprava variant.

Tohle není právnické cvičení. To je způsob, jak převést občanskou energii do formy, se kterou musí veřejná moc pracovat.

Závěr: petice je začátek občanské práce, ne její konec

Petice má smysl, když pomáhá lidem přejít od bezmocného nadávání k přesnému požadavku. Když z pocitu „něco je špatně“ udělá větu: „Žádáme tento orgán, aby udělal tento krok z těchto důvodů.“ V tu chvíli se občan přestává chovat jako divák a začíná používat demokracii jako nástroj.

Je fér říct, že petice často nevyhraje sama. Někdy jen otevře dveře. Někdy přinutí úřad odpovědět. Někdy přivede lidi na zastupitelstvo. Někdy připraví půdu pro referendum, změnu zákona nebo veřejné slyšení. A někdy neuspěje vůbec. I tehdy ale může mít cenu, pokud ukáže, kde je skutečná moc, kdo nechce odpovídat a co je třeba udělat příště lépe.

Nejsilnější petice není ta, která nejhlasitěji křičí. Nejsilnější petice je ta, která přesně míří.

A dobrá občanská otázka zní: Nejen kolik podpisů máme, ale co s nimi uděláme dál?

Zdroje a kontext
[1] Listina základních práv a svobod, článek 18 – petiční právo.
https://www.psp.cz/docs/laws/listina.html
[2] Zákon č. 85/1990 Sb., o právu petičním.
https://www.zakonyprolidi.cz/cs/1990-85
[3] Ministerstvo vnitra ČR: Občanské aktivity – petice.
https://mv.gov.cz/clanek/obcanske-aktivity.aspx?q=Y2hudW09NA%3D%3D
[4] Ministerstvo vnitra ČR: Založit, podepsat i odeslat petici lze od února i elektronicky.
https://mv.gov.cz/clanek/zalozit-podepsat-i-odeslat-petici-lze-od-unora-i-elektronicky.aspx
[5] Portál občana: ePetice – návod a informace.
https://portalobcana.gov.cz/cs/napoveda/clanky-a-navody/e-petice
[6] Portál veřejné správy: Podepsání elektronické petice.
https://portal.gov.cz/sluzby-vs/podepsani-elektronicke-petice-S30259
[7] Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR: Petice.
https://www.psp.cz/sqw/hp.sqw?k=681
[8] Zákon č. 128/2000 Sb., o obcích, práva občana obce.
https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2000-128
[9] Zákon č. 22/2004 Sb., o místním referendu.
https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2004-22
[10] Mezinárodní IDEA: Petitions and Citizens’ Initiatives – Guides on Citizen Engagement for Parliaments.
https://www.idea.int/publications/catalogue/petitions-and-citizens-initiatives-guides-citizen-engagement-parliaments
[11] Evropský parlament: Strengthening the role and impact of petitions as an instrument of participatory democracy.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694837/IPOL_STU%282021%29694837_EN.pdf
[12] Matthews, F.: Do parliamentary e-petitions matter to political elites?
https://eprints.whiterose.ac.uk/id/eprint/163794/10/1369148120959041.pdf
[13] Hansard Society: What’s the point of petitions? Petitioning and people power.
https://www.hansardsociety.org.uk/publications/petitioning-and-people-power
[14] Nejvyšší správní soud: Rozsudek k místnímu referendu v Praze 7, 2012.
https://www.nssoud.cz/files/SOUDNI_VYKON/2012/0002_0Ars_120_20121031053316_prevedeno.pdf
[15] iDNES.cz: Nechceme předraženou radnici, rozhodli obyvatelé Prahy 7.
https://www.idnes.cz/praha/zpravy/referendum-praha-7-radnice.A130113_055624_praha-zpravy_wlk
[16] ČT24: Lesní školky sepsaly další petici kvůli zákonu o dětské skupině.
https://ct24.ceskatelevize.cz/clanek/domaci/lesni-skolky-sepsaly-dalsi-petici-kvuli-zakonu-o-detske-skupine-335973
[17] EDUin: Senátoři vrátili návrh zákona o dětské skupině Poslanecké sněmovně k dalšímu projednání.
https://www.eduin.cz/clanky/tiskova-zprava-senatori-vratili-navrh-zakona-o-detske-skupine-poslanecke-snemovne-k-dalsimu-projednani/
[18] Hnutí DUHA: Petice za dobrý zákon o NP Šumava předána Senátu.
https://hnutiduha.cz/aktualne/petice-za-dobry-zakon-o-np-sumava-predana-senatu
[19] Ministerstvo životního prostředí ČR: Novela zákona o ochraně přírody a krajiny stabilizuje ochranu národních parků.
https://mzp.gov.cz/cz/pro-media-a-verejnost/aktuality/archiv-tiskovych-zprav/novela-zakona-o-ochrane-prirody-a-krajiny
[20] ČT24: Tři sta rušených poboček České pošty fungovalo poslední hodinu.
https://ct24.ceskatelevize.cz/clanek/domaci/tri-sta-rusenych-pobocek-ceske-posty-fungovalo-v-patek-posledni-hodinu-4725
[21] ČT24: Petice za zrušení EET získala 20 tisíc podpisů, musí ji projednat Senát.
https://ct24.ceskatelevize.cz/clanek/ekonomika/petice-za-zruseni-eet-ziskala-20-tisic-podpisu-musi-ji-projednat-senat-94141
[22] Svaz účetních ČR: Legislativa k elektronické evidenci tržeb a zrušení EET zákonem č. 458/2022 Sb.
https://www.svaz-ucetnich.cz/legislativni-novinky-zakon-o-evidenci-trzeb/
[23] Right2Water: Water and sanitation are a human right.
https://right2water.eu/
[24] Evropská komise: Final agreement on quality and access to drinking water.
https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_2417
[25] UK Parliament: Committee Chair thanks petitioners for helping secure ban on microbeads.
https://committees.parliament.uk/committee/62/environmental-audit-committee/news/100207/committee-chair-thanks-petitioners-for-helping-secure-ban-on-microbeads/
[26] UK Government: World-leading microbeads ban takes effect.
https://www.gov.uk/government/news/world-leading-microbeads-ban-takes-effect
[27] Evropská komise: European Citizens’ Initiative End the Cage Age.
https://food.ec.europa.eu/animals/animal-welfare/eci/eci-end-cage-age_en
[28] Eurogroup for Animals: European Commission announces historic commitment to ban cages for farmed animals.