Bahno z polí v Libereckém kraji: 42 nejrizikovějších míst je na stole. Co se bude dít dál – a mohou být lidé klidní?

Přívalové deště umí během pár minut změnit pole nad obcí v „skluzavku“ pro vodu a ornici. Po zkušenosti z Dalešic nechal Liberecký kraj zpracovat analýzu, která vytipovala 42 nejrizikovějších lokalit, odkud hrozí splach bahna do zástavby. Teď přichází nejtěžší část: domluvit se s obcemi i zemědělci, vybrat konkrétní opatření, připravit projekty – a teprve pak stavět.

Proč se to řeší: bahno z polí je „rychlá povodeň“ bez řeky

Nejde jen o estetický problém „špinavé ulice“. Když se po intenzivním dešti utrhne povrchová vrstva půdy, voda s bahnem:

zanáší příkopy a kanalizaci, teče do sklepů a garáží,

ničí místní komunikace a soukromé pozemky,

a hlavně odnáší ornici – tedy to nejcennější, co pole mají.

VÚMOP dlouhodobě upozorňuje, že vodní eroze ohrožuje více než 50 % výměry orné půdy v ČR a že riziko často vzniká kombinací sklonu, délky svahu, vegetačního pokryvu a přívalových srážek. V praxi to znamená: i „normální“ svah může být problém, když je dlouhý, bez přerušení a v nevhodný okamžik holý.

Dalešice jako spouštěč: co se tam stalo a proč to bylo tak vážné

Dalešice na Jablonecku zasáhl na konci května 2025 přívalový déšť (místy i s kroupami). Hasiči popisují zatopené domy a místní komunikace, odčerpávání vody a bahna ze suterénů a pokračující likvidační práce i v dalších dnech. Do úklidu se zapojili také vězni z okolních věznic.

Následné zprávy z regionu ukazují dva důležité momenty:

zásah byl masivní a opakovaný (bahno se do obce vracelo),

část opatření byla jen provizorní – například odvodňovací rýhy vyorané hasiči mohou pomoct „teď hned“, ale samy o sobě problém systémově neřeší.

Z pohledu obyvatel je to typická situace, kdy se „velký“ problém (půda, voda, hospodaření) projeví v nejcitlivějším místě – v obci.

Kdo zadal analýzu a co z ní plyne: 42 kritických bodů, ne „náhodná“ čísla

Analýzu zadal Liberecký kraj (odbor životního prostředí a zemědělství) a zpracoval ji VÚMOP. Vznikla jako reakce na události v Dalešicích a měla rychle vytipovat místa, kde se může opakovat podobný scénář. Cena za zpracování byla 36 300 Kč včetně DPH.

Důležité je, že analýza nepracuje s dojmy, ale s konkrétními „kritickými body“ – místy, kde se při dešti koncentruje odtok z povodí a kde může dojít k odnosu ornice směrem k obci.

Krajský podklad pro jednání výboru popisuje i výběrová kritéria: posuzovaná povodí byla vybírána mimo jiné podle vysokého podílu orné půdy (nad 70 %) a průměrné sklonitosti (nad 7). Výstupy byly rozeslány dotčeným obcím a proběhl i odborný seminář.

Kde je riziko nejvyšší: přehled podle okresů a konkrétně jmenovaná místa

Podle krajské informace se 42 nejrizikovějších lokalit rozpadá takto:

Česká Lípa: 18,

Semily: 17,

Liberec: 6,

Jablonec nad Nisou: 1.

V krajských materiálech jsou v textu jmenována tato konkrétní místa (příkladový výčet):

Českolipsko: Skalice u České Lípy, Velenice, Cvikov, Brniště, Velký Grunov.

Semilsko: Horní Branná, Jesenný, Stružinec, Košťálov, Libštát.

Liberecko: Hlavice, Žďárek, Kobyly, Soběslavice, Svijanský Újezd.

Jablonecko: Rychnov u Jablonce nad Nisou.

Poznámka k „celkovému přehledu 42 míst“: Kraj uvádí, že pro každou lokalitu vznikly mapové výstupy a že podrobné podklady byly distribuovány obcím. Ve veřejném textu tiskové zprávy je ale zveřejněn hlavně souhrn a příklady – ne kompletní veřejně čitelný seznam všech 42 bodů v podobě „42× název obce/lokality“.

Co se bude realizovat a kdy: nejdřív dohody, pak projekty, teprve potom stavby

Tohle je klíčová odpověď na otázku „můžeme být klidní?“: nejde o akci, která se dá hotově „odškrtnout“ do pár týdnů. Proces má několik stupňů:

Jednání se starosty a zemědělci v místech rizika
Kraj otevřeně říká, že jeho úkolem je připravit návrhy protierozních opatření ve spolupráci s obcemi a hospodařícími subjekty.
Podle iRozhlasu chce náměstek hejtmana do konce února objet ohrožené obce a mluvit o možných řešeních.

Návrh konkrétních opatření pro dané místo (kombinace, ne jedno „kouzelné“ řešení)
V úvahu typicky připadají průlehy, ochranné valy, suché poldry, úprava hospodaření či změna plodin v nejcitlivějších blocích.

Studie a příprava realizace (projekce, povolení, majetkoprávní věci)
V Dalešicích už se dokončuje studie, která navrhuje konkrétní řešení – ochranný průleh a poldr.

Realizace v terénu (horizont spíš let než měsíců)
Kraj u Dalešic mluví o horizontu dvou až tří let.

Finanční stránka: co víme a co zatím ne

Víme cenu samotné analytické práce: 36 300 Kč.

Nevíme zatím veřejně v jedné sumě, kolik budou stát konkrétní stavby (průlehy, poldry, valy) napříč všemi místy – to se obvykle liší lokalitu od lokality a rozhoduje právě až projektová příprava.

Z krajského podkladu zároveň plyne, že výsledky analýzy se zatím nepromítly jako „hotový klíč“ do jednoho krajského dotačního programu pro nejbližší vyhlášení – i to je signál, že systém se teprve nastavuje.

Co se realizovat nebude: proč nejde slíbit „už se to nikdy nestane“

Tady je třeba říci nahlas tři věci:

Nebude existovat stoprocentní garance. I odborné zdroje počítají s tím, že extrém může překročit kapacitu opatření – cílem je hlavně, aby do obcí neteklo bahno a aby se škody dramaticky snížily, ne aby příroda „přestala“.

Nebude to jen o „vině jednoho pole“. Voda se skládá z celého povodí – a někdy rozhodují detaily (koleje, příkopy, místa koncentrace odtoku).

Nebude stačit spoléhat jen na dotační pravidla. Krajský podklad výslovně uvádí, že při události v Dalešicích nedošlo k porušení nastavení podmínek SZIF – a přesto obec dopadla tvrdě. To je důležitá lekce: papírová „shoda“ s pravidly ještě neznamená reálnou bezpečnost konkrétní obce.

Co mohou dělat obce a lidé už teď: praktický „klidový režim“ bez iluzí

Dokud se opatření nepřipraví a nepostaví, má smysl pracovat se dvěma vrstvami: prevence a připravenost.

Obce (rychlé kroky):

vyjasnit s hospodařícími subjekty, kde se odtok koncentruje a co je možné udělat hned (dočasné pásy, přerušení délky svahu, lokální úpravy),

mít před sezonou průběžně průjezdné a čisté příkopy/vpusti (tam, kde je to v kompetenci obce),

zpracovat jednoduchý „přívalový“ krizový postup pro nejohroženější ulice (pytle, směrování vody, komunikace).

Lidé v ohrožených místech (realisticky):

vědět, kudy voda obvykle přitéká (stačí jedna bouřka a člověk má „mapu v hlavě“),

mít základní improvizační ochranu pro vrata/sklep (nejde o drama – jde o minuty),

dokumentovat škody a opakování (tlak na řešení roste s konkrétními daty).

36 300 Kč vs. milionové škody – proč je nejdůležitější neztratit rok

Analýza stála 36 300 Kč. To je v měřítku škod po bahnotocích často částka, kterou „spolkne“ jedna jediná lokální oprava povrchu, vpusti nebo krajnice. A právě v tom je pointa: nejdražší bývá čekání, až se to stane znovu – protože pak se místo plánované prevence jen draze hasí následky.

Mohou už být lidé klidní?

Klidnější ano – klidní „naplno“ ještě ne.
Pozitivní zpráva je, že kraj má jasně pojmenovaná riziková místa a rozběhnutý proces jednání. Zároveň ale platí, že stavební a krajinná opatření mají reálný horizont spíš let, a do té doby zůstává riziko při extrémních srážkách živé.

Kraj nechal po událostech v Dalešicích vytipovat 42 kritických míst, odkud hrozí splach bahna do obcí.

Největší koncentrace rizika je na Českolipsku a Semilsku; Liberecko má 6 a Jablonecko 1 lokalitu.

V Dalešicích se řešení opírá o studii s návrhem průlehu a poldru; počítá se s horizontem 2–3 let.

Teď přichází fáze dohod se starosty a zemědělci a příprava konkrétních projektů.

Spoléhat jen na „splnění pravidel“ nestačí – i bez porušení nastavení SZIF může bahno do obce přitéct.

Zdroje a kontext

[1] Liberecký kraj: „Analýza odhalila 42 nejrizikovějších míst…“
[2] Liberecký kraj – podkladový materiál/zápis k tématu eroze (výbor ŽP a zemědělství, prosinec 2025)
[3] HZS Libereckého kraje: zásah po přívalovém dešti v Dalešicích (31. května 2025)
[4] Český rozhlas Liberec: studie opatření pro Dalešice, provizorní kroky a plán přípravy (červenec 2025)
[5] iROZHLAS: kontext eroze v ČR, 42 ohrožených obcí v LK a plán jednání se starosty (prosinec 2025)
[6] VÚMOP: „Půda v mapách“ – základní fakta o vodní erozi a jejích příčinách