Fúze nemocnic v Liberci a České Lípě je završena: akcionáři převzali nové akcie sjednocené KNL

Krajská nemocnice Liberec a Nemocnice s poliklinikou Česká Lípa od 1. ledna 2026 fungují jako jedna akciová společnost a 26. února 2026 došlo k symbolickému „finále“: akcionáři převzali nově vydané akcie sjednoceného subjektu. Pro běžné pacienty se tím přes noc nemění ordinační hodiny ani cesta na pohotovost – jde hlavně o řízení, financování a to, jak se bude zdravotnictví v kraji dál skládat do jednoho systému.

Když se v kraji řekne „fúze nemocnic“, zní to pro řadu lidí jako vzdálená právnická operace. Jenže u nemocnice je „právo“ vždycky spojené s praxí: kdo rozhoduje, kam půjdou investice, jak se nastaví personální posily mezi pracovišti, co se bude centralizovat a co naopak zachová lokální dostupnost.

Liberecký kraj si dlouhodobě buduje model jedné krajské nemocnice s více pracovišti. Liberec už dříve „vtáhl“ do jedné struktury nemocnici v Turnově a ve Frýdlantu; nyní přibyla Česká Lípa. Dnešní krok s akciemi je důležitý hlavně proto, že sjednocuje vlastnictví a kontrolu: místo dvou oddělených firem je jeden subjekt, jedna dozorčí rada, jeden rámec rozhodování a (typicky) i tlak na sjednocování procesů od nákupů až po sdílení personálních kapacit.

Čtěte také Zdravotnictví v Libereckém kraji: supernemocnice versus realita praktických lékařů

Co se přesně stalo: jedna firma místo dvou a výměna listinných akcií

Formálně šlo o fúzi sloučením: českolipská akciová společnost zanikla jako samostatný právní subjekt a byla včleněna do nástupnické společnosti Krajská nemocnice Liberec, a. s. To, co se odehrálo 26. února, je praktický a symbolický dovětek: akcionáři převzali nově vydané akcie sjednocené společnosti, které nahradily dosavadní „oddělené“ listinné akcie v obou původních subjektech.

Pro občana je klíčové, že tím vzniká jeden „balík“ odpovědnosti: když se bude řešit dostupnost péče, investice do budov, přístrojů nebo třeba stabilizace personálu, bude se to řídit jedním vlastnickým a rozhodovacím rámcem.

Kdo sjednocenou nemocnici vlastní: kraj má tři čtvrtiny, města zůstávají uvnitř

Po fúzi se upravily poměrné podíly tak, aby odpovídaly hodnotě vkladů do společného celku. Výsledkem je tato vlastnická struktura:

Liberecký kraj: 75,69 %

statutární město Liberec: 12,94 %

město Turnov: 8,20 %

město Frýdlant: 3,17 %

Z pohledu řízení je podstatné, že kraj je jasný majoritní akcionář. Zároveň ale města nepřišla o vliv „na hlídání“ – část jejich postavení je ošetřena zvláštními právy (viz níže u dozorčí rady). To je v praxi důležité hlavně tehdy, když se v budoucnu budou dělat nepopulární optimalizace: města mají zakotvený kanál, jak mít přímý dohled a hlas v kontrolním orgánu.

Čtěte také Krajská nemocnice Liberec: „urgent“ výrazně později, změna stanov prošla o jediný hlas. Co to znamená pro pacienty?

Peníze: navýšení základního kapitálu o 154 876 713 Kč a co to (ne)znamená

Ve veřejné debatě se snadno zamění dvě věci: základní kapitál vs. reálné investiční peníze „na stavby“.

Základní kapitál sjednocené KNL se fúzí zvýšil o 154 876 713 Kč na 1 206 580 533 Kč. To je účetní a vlastnický krok, který odráží hodnotu vkladu při sloučení a promítá se do podílů akcionářů.

Neznamená to automaticky, že „přibylo“ přes 154 milionů volné hotovosti na okamžité rekonstrukce. Je to především vyjádření hodnoty a struktury společnosti (a samozřejmě signál, kdo nese hlavní odpovědnost).

Pro občany je relevantní spíš to, jak se budou plánovat konkrétní investice: například v České Lípě se dlouhodobě mluví o novém urgentním příjmu a dalších stavebních i technologických akcích, zatímco v Liberci se řeší velké projekty modernizace a jejich časový skluz. Právě schopnost jednoho subjektu plánovat investice „na mapě kraje“ je hlavní důvod, proč se do sloučení šlo.

Co to může přinést pacientům: dostupnost, personál a koordinace – ale ne přes noc

Deklarovaným cílem fúze je udržet rozsah péče a zvýšit dostupnost napříč regionem. V praxi se to obvykle překládá do tří oblastí:

Personál a služby napříč pracovišti. Jedna organizace snáze přesouvá kapacity (lékaře, sestry, přístrojové časy) tam, kde zrovna hoří provozní problém. Současně to může pomoct u oborů, kde je kritický nedostatek lidí.

Koordinace specializací. Tam, kde nedává smysl udržovat stejný vysoce specializovaný provoz ve více městech, může být výhodnější domluvit jasné role pracovišť – a současně zajistit, aby základní a návazná péče zůstala dostupná místně.

Silnější vyjednávací pozice. Vůči zdravotním pojišťovnám i dodavatelům (materiál, přístroje, služby) je větší celek typicky „tvrdší hráč“. To může přinést lepší smluvní podmínky, ale také tlak na standardizaci.

Je třeba vnímat i druhou stranu: přínosy se ukážou až v čase. První měsíce a roky často zabere sjednocování procesů, IT, účetnictví, nákupů a interních pravidel. Liberecký kraj i vedení nemocnice mluví o přechodném období zhruba do roku 2028, kdy se budou agendy postupně propojovat.

Kdo bude nově rozhodovat a kdo kontrolovat: dozorčí rada, zvláštní práva a volby zaměstnanců

U krajské nemocnice je dozorčí rada citlivé téma: jde o hlavní kontrolní orgán, přes který akcionáři hlídají strategii a hospodaření.

Po sjednocení se počítá s dozorčí radou o 24 členech. Vedle toho má mít významnou roli i zastoupení zaměstnanců – podle zveřejněných informací se volí osm členů dozorčí rady přímo zaměstnanci, přičemž v roce 2026 se mají volby rozdělit mezi Liberec a Českou Lípu.

Pro běžného čtenáře je důležité, že kontrola není „jen z kraje“: část dohledu zůstává zakotvena i městům a zaměstnancům. To je pojistka proti tomu, aby se z fúze stala čistě účetní centralizace bez zpětné vazby z terénu.

„Korunové“ akcie za 1 Kč – malá nominální hodnota, velký vliv

V rejstříkových údajích je vidět zajímavý detail: vedle „běžných“ akcií existují i zvláštní akcie v nominální hodnotě 1 Kč, se kterými je spojené právo jmenovat a odvolávat člena dozorčí rady. Laicky: nominálně je to „koruna“, ale fakticky je to pojistka přímého zastoupení.

Současně je u akcií uvedeno, že jsou omezeně převoditelné (typicky se souhlasem valné hromady). To je důležitý bezpečnostní prvek pro veřejný sektor: brání tomu, aby se vlastnická struktura měnila „tiše“ bez politické a veřejné kontroly.

Liberecký kraj dokončil další krok v konsolidaci nemocniční sítě

Převzetí nových akcií je hlavně potvrzení, že Liberecký kraj dokončil další krok v konsolidaci nemocniční sítě: Česká Lípa je nově součástí jedné KNL. Pro pacienty to v krátkém horizontu znamená spíš nepřímé věci – koordinaci, jednotnější řízení a tlak na stabilizaci personálu – než okamžité změny v ordinacích.

Pro obyvatele (a daňové poplatníky) bude teď klíčové sledovat dvě roviny: investice (co se reálně postaví a kdy, zejména urgentní příjem v České Lípě a velké projekty v Liberci) a řízení (jak dopadnou avizované analýzy a jak se nastaví další slučování krajských zdravotnických zařízení). Pokud se to podaří řídit citlivě, může větší celek přinést vyšší odolnost systému. Pokud se to nepodaří, největší riziko je klasické: centralizace rozhodování bez zlepšení služby v terénu.

Zdroje a kontext

Veřejný rejstřík a Sbírka listin (Ministerstvo spravedlnosti ČR) – výpis Krajská nemocnice Liberec, a. s. (údaje platné ke dni 4. března 2026).

Krajská nemocnice Liberec – informace k fúzi (2. prosince 2025) a dokončení schvalovacího procesu (30. prosince 2025).

Českolipský deník – informace k plánovaným investicím v nemocnici Česká Lípa (citace vyjádření kraje/ČTK, únor 2026).

iDNES.cz – kontext k vývoji velkých investic v areálu liberecké nemocnice (říjen 2025).