Turnov–Železný Brod po velké obnově tratě: únor ukáže realitu

Správce infrastruktury oznámil na konci ledna 2026 dokončení velké obnovy úseku mezi Turnovem a Železným Brodem. První únorové dny jsou první „ostrý provoz“ po slavnostním ukončení: ukáže se, jestli se slibovaná vyšší rychlost a nová technika projeví i v praxi – na jízdních dobách, pravidelnosti a pohodlí cestujících.

Co se vlastně „dokončilo“ a za kolik

Obnova probíhala přibližně od ledna 2025 a zahrnovala víc než jen výměnu kolejí. Součástí byla modernizace infrastruktury v celém úseku včetně stavebních zásahů v zastávkách, úprav u nádraží v Malé Skále a rekonstrukce tunelu u Rakous. Celkové náklady se v komunikaci pohybují okolo 838–839 milionů Kč (rozdíl je nejspíš dán zaokrouhlením a tím, kdo číslo uvádí).

Důležitý „praktický“ fakt: trať byla pro cestující z velké části provozně obnovená už dříve (po etapách), ale teď se uzavírá celý projekt jako hotová stavba – tedy i s finálními prvky, které mají přinést stabilnější provoz a bezpečnější pohyb cestujících ve stanicích.

Rychlost až 100 km/h zní skvěle. Kolik minut to reálně udělá?

Oficiálně se mluví o zvýšení traťové rychlosti až na 100 km/h (dříve typicky kolem 75 km/h) a o nárůstu kapacity a bezpečnosti díky modernímu zabezpečení.

Co to znamená v praxi:

Úsek Turnov–Železný Brod je relativně krátký a vlaky obvykle staví (např. Malá Skála). Čisté „fyzikální“ zrychlení se proto v jízdní době projeví spíš v jednotkách minut než v zázračných skocích.

Pokud chcete ověřit „realitu“ v prvních únorových dnech, dává smysl dělat dvě jednoduché věci:

porovnat jízdní dobu v aktuálním jízdním řádu s historickou (prosinec 2024 / jaro 2025),

několik dní po sobě sledovat zpoždění konkrétního spoje v IDOS nebo v aplikaci dopravce (tam se nejrychleji ukáže, zda nová infrastruktura přinesla stabilitu).

Pozor na interpretaci: i když trať umožní vyšší rychlost, jízdní řád často obsahuje „vatu“ na křižování, přestupy a provozní rizika. Zrychlení se pak může projevit spíš tím, že vlak přijede včas častěji, než že se dramaticky zkrátí jízdní doba.

Spolehlivost: větší změna než samotné minuty

U podobných staveb bývá největší přínos v tom, co cestující poznají až po čase: méně „pomalých jízd“, méně závad a méně domina zpoždění. V tomhle projektu je navíc výrazným prvkem nový typ zabezpečení:

Úsek je vybaven evropským vlakovým zabezpečovačem úrovně L1, který má zvýšit bezpečnost a umožnit efektivnější provoz i na regionální trati (v komunikaci zaznívá, že jde o jednodušší variantu oproti L2 a nevyžaduje GSM-R).

Řízení provozu má být navázáno na centrální dispečerské pracoviště ve Stará Paka, což je pro Semilsko zajímavý detail: část „mozku“ provozu je právě tady.

Jinými slovy: únorová „realita“ nebude jen o minutách, ale hlavně o tom, jestli se trať po rekonstrukci chová klidněji – bez častých výkyvů a nahodilých zdržení.

Malá Skála: nejviditelnější změna je nastupování a bezpečí

V Malé Skále je změna pro cestující nejvíc „hmatatelná“: nové (bezbariérové) nástupištní hrany, pohodlnější přístup a bezpečnější pohyb v prostoru stanice.

Z pohledu každodenního cestování je důležité hlavně to, že se řešilo uspořádání kolejí a přístup na nástupiště – tedy místa, kde vznikají rizika i běžné nepohodlí (spěch, děti, kola, kočárky, tma, zima). U turisticky exponovaného místa v údolí Jizera se navíc každý detail násobí sezonou.

V Malé Skále se podle vyjádření aktérů původně uvažovalo o radikálnějším řešení (včetně zásadního přesunu a tvrdých zásahů do zázemí stanice). Nakonec se projekt „ohnul“ směrem k variantě, která zachovala charakter místa – mimo jiné díky tomu, že se změnily možnosti, jak lze u přístupu na nástupiště řešit bezpečnost bez extrémních stavebních zásahů. Pro místní to není detail: je to rozdíl mezi „železnicí jako vetřelcem“ a „železnicí jako službou, se kterou se dá žít“.

Proč únor 2026 bude zkouška: přestupy, návaznosti a „ladění“ dopravy

V regionu se v posledních týdnech řešila i širší stabilita veřejné dopravy. K termínu 1. února 2026 se připravily mimořádné úpravy vybraných jízdních řádů v okolí Turnova, Železného Brodu a Semil – cílem je odstranit zpoždění a stabilizovat přípojné vazby. To je nepřímý, ale velmi silný signál, že „realita v terénu“ je pro systém klíčová a že se jízdní řády dolaďují podle dat a připomínek.

Pro čtenáře je to praktické v tomhle:

když se trať zrychlí a zklidní, může to zlepšit i návaznosti (autobus–vlak, vlak–vlak),

zároveň platí, že první týdny po velkých změnách bývají nejcitlivější: teprve se ukáže, kde je potřeba „přidat minutu“ a kde se dá naopak ubrat.

Co sledovat dál

Pravidelnost a zpoždění v prvních únorových dnech (zejména ve špičkách).

Jestli se v jízdních dobách projeví vyšší rychlost spíš jako „rychlejší“ nebo jako „stabilnější“.

Jak na novou situaci navážou další plánované železniční investice v okolí (zaznívá, že práce na ose nekončí a chystají se další stavby, včetně uzlu v Turnově).

Pokud se ukáže, že vlaky přestaly nabírat opakovaná malá zpoždění v jednom místě, bude to pro běžného cestujícího často větší výhra než „ušetřené dvě minuty“. A pokud ne, únor je přesně období, kdy se to dá férově pojmenovat – a tlačit na další ladění.

Zdroje a kontext
[1] iROZHLAS – „Moderní nádraží i rychlejší spoje. Rekonstrukce trati v Českém ráji je hotová.“ (30. ledna 2026).
[2] IDOL / KORID LK – „Moderní nádraží i rychlejší spoje. Rekonstrukce trati v Českém ráji je hotová.“ (30. 1. 2026).
[3] Zdopravy.cz – „Úsek Turnov–Železný Brod prošel opravou za 839 milionů. Stavbaři zrekonstruovali nádraží v Malé Skále.“ (30. 1. 2026).
[4] Město Turnov – „Mimořádné změny jízdních řádů Turnovsko–Semilsko“ (vytvořeno 29. 1. 2026; účinnost změn 1. 2. 2026).