Rada Libereckého kraje: Ještěd za 181 milionů, silnice v tendrech, voda pro obce a velký klimatický projekt. Co to znamená pro obyvatele

Liberecký kraj po jednání rady řeší několik věcí, které se v praxi dotknou běžného života: od budoucnosti Ještědu přes opravované silnice až po dotace na vodohospodářské stavby v menších obcích. Vedle „viditelných“ investic (asfalt, kanalizace) přibývají i dlouhodobé programy – třeba evropský projekt pro adaptaci na změnu klimatu nebo podpora „Aktivní školy“, která cílí na pohyb dětí.

Níže je přehled hlavních rozhodnutí a jejich dopadů pro obyvatele Libereckého kraje – co se kde chystá, co může přinést, a kde jsou naopak zatím otazníky.

Ještěd míří do majetku kraje: co se tím reálně mění

Kraj připravuje majetkový převod Horského hotelu a vysílače Ještěd od společnosti České Radiokomunikace. Materiál má projednat mimořádná rada 9. února 2026 a následně zastupitelstvo 24. února 2026. Pokud zastupitelé převod schválí, podpis smluv má být nejpozději v březnu a dokončení převodu kraj zmiňuje v 1. čtvrtletí 2026. Kupní cena je 181 milionů korun.

Dopad pro obyvatele:

krátkodobě spíš administrativní krok (schvalování a podpisy),

střednědobě jde o otázku správy a investic: kdo a jak bude nastavovat obnovu a údržbu symbolu kraje, jak se promítnou náklady do krajského rozpočtu a jak se bude řešit provoz (včetně vztahů k technologické části vysílače),

pro Liberec a okolí může mít význam i to, jak kraj nastaví turistickou infrastrukturu a „kvalitu služby“ na Ještědu (otevírací režimy, návaznosti dopravy, investice do zázemí).

Silnice: kraj soutěží další zakázky – kde se bude letos opravovat

Rada schválila vyhlášení výběrových řízení na několik oprav silnic III. třídy (velkoplošné opravy i úseky se souvisejícími prvky bezpečnosti). Konkrétně se v podkladech objevují například:

III/26834 Brniště–Velenice–Svitava (velkoplošná oprava, cca 3 730 m),

III/2718 Bílý Kostel nad Nisou – I. etapa (silnice + chodníky a další související úpravy),

III/27017 Brniště–Lindava (velkoplošná oprava, cca 3 292 m).

Dopad pro obyvatele:

v průběhu realizace typicky zdržení, kyvadlový provoz, objížďky, u některých úseků i zásahy do místní dopravy kvůli chodníkům či bezpečnostním prvkům,

po dokončení zlepšení komfortu a bezpečnosti (zejména tam, kde se řeší i pěší infrastruktura).

Velká otázka za asfalt: jak se bude (ne)bavit stát s kraji o financování

V krajských materiálech zaznívá varování, že v návrhu rozpočtu Státního fondu dopravní infrastruktury (SFDI) na rok 2026 zatím nejsou vyčleněné prostředky na opravy silnic II. a III. třídy, které jsou „páteří regionální dopravy“. Kraj přitom uvádí, že do těchto komunikací dlouhodobě investuje přes 1 miliardu korun ročně a připomíná, že dřívější příspěvky ze SFDI byly pro kraje významnou pomocí.

Zároveň Ministerstvo dopravy zveřejnilo vysvětlení, podle něhož přepracovaný návrh rozpočtu SFDI nepočítá s „nárokovými“ příspěvky na údržbu krajských silnic, ale má obsahovat podporu krajských projektů v objemu 3,2 miliardy korun (typicky přivaděče, napojení průmyslových zón apod.). Jinými slovy: stát naznačuje posun od plošných příspěvků k cíleným investicím, což kraje často vnímají jako problém pro „běžné“ opravy silnic, které denně používají lidé do práce a do škol.

Dopad pro obyvatele:

pokud spor o financování neskončí dohodou, může to v dalších měsících znamenat tlak na krajský rozpočet (a tím i na tempo oprav),

zároveň platí, že kraj i přes nejistoty pokračuje v přípravě a soutěžení zakázek – takže pro část úseků mohou opravy běžet tak jako tak (jen s jinou skladbou peněz).

Voda: 31 milionů pro menší obce a spolufinancování velkých projektů

Kraj opět vyčleňuje peníze na spolufinancování vodohospodářských projektů obcí – pro rok 2026 má jít o 31 milionů korun. Podpora cílí hlavně na menší obce (do 4 000 obyvatel) a je navázaná na projekty, které už získaly dotaci z národních zdrojů (např. ministerstva). Kraj uvádí možnost podpory až do 15 % uznatelných nákladů a start podávání žádostí od 1. března 2026.

Vedle toho existuje na dotačním portálu kraje i „Program vodohospodářských akcí 2026“, který je mířený na konkrétní typy akcí (např. ČOV, kanalizace, vodovody, náhradní zdroj pitné vody) a obsahuje i limity a podmínky (např. vazbu na Plán rozvoje vodovodů a kanalizací kraje).

Dopad pro obyvatele:

v obcích, které řeší kanalizaci, ČOV nebo vodovody, může krajské spolufinancování rozhodnout o tom, zda obec projekt finančně „utáhne“ bez extrémního zadlužení,

výsledkem je obvykle lepší kvalita vody a služeb a menší riziko havárií, někdy i nižší tlak na skokové zdražení vodného a stočného (záleží na konkrétním projektu a financování).

Smržovka: konkrétní příklad – dešťová kanalizace

Rada schválila dotaci 3,5 milionu korun na projekt dešťové kanalizace ve Smržovce. V praxi jde o typ investice, která je „neviditelná“, ale často zásadní: oddělení a odvedení dešťové vody může snížit riziko zatápění, eroze nebo přetěžování stávající sítě při přívalových deštích.

Konkrétně jde o rekonstrukci dešťové kanalizace v Tyršově ulici ve Smržovce. Součástí projektu má být i nová retenční nádrž a regulovaný odtok – tedy řešení, které vodu při silném dešti nejdřív zachytí, „zbrzdí“ a potom ji pustí dál postupně, ne najednou v jedné vlně. Právě tyhle krátké, prudké srážky totiž často způsobují, že voda nestíhá odtékat, teče po vozovce, hromadí se v níže položených místech a může zatápět okolní pozemky.

V praxi to znamená méně situací, kdy se při přívalovém dešti zaplavená silnice stává rizikem pro dopravu (a zároveň se podmáčí krajnice a urychluje se rozpad povrchu). Řízené odvodnění s retencí má snížit škody na majetku, omezit splachování nečistot a nánosů a celkově zlepšit bezpečnost i „odolnost“ ulice při extrémním počasí. Liberecký kraj na tuto akci přispěje 3,5 milionu korun.

Silnice II/263 Valteřice – Horní Police: peníze, které se skládají z více zdrojů

U velkých silničních akcí kraj řeší nejen samotnou stavbu, ale i to, jak ji finančně poskládat. V případě modernizace silnice II/263 Valteřice – Horní Police se uvádí celkové náklady kolem 94 milionů korun, přičemž část má jít z evropských zdrojů a část z krajského rozpočtu, včetně dofinancování a předfinancování.

Dopad pro obyvatele:

typicky dočasné dopravní omezení v daném koridoru,

dlouhodobě vyšší bezpečnost, plynulejší doprava a menší riziko rychlého rozpadu povrchu (pokud se opraví i konstrukční vrstvy, ne jen „koberec“).

Klimatická adaptace: projekt LIFE na roky 2027–2036 – proč je to pro kraj důležité

Kraj chce být partnerem integrovaného projektu LIFE zaměřeného na adaptaci na změnu klimatu. V podkladech se počítá s dlouhým horizontem (realizace 2027–2036, následná fáze udržitelnosti) a s velkým finančním rámcem. Teď je klíčové stihnout plnou žádost v termínu (uvádí se 5. března 2026) a zároveň být připraven na to, že část nákladů bude muset kraj krýt z vlastních zdrojů.

Dopad pro obyvatele:

nejde o „jednu stavbu“, ale o dlouhodobý balík opatření: práce s vodou v krajině, prevence dopadů sucha i povodní, stabilita lesů, snížení přehřívání obcí, příprava na extrémy počasí,

pokud projekt uspěje, může to přinést do regionu více koordinovaných investic (a méně ad hoc zásahů po katastrofách).

Kontext: program LIFE je evropský nástroj pro environmentální a klimatické projekty a zahrnuje i velké „strategické integrované projekty“, které mají pomáhat s realizací regionálních a národních plánů a strategií.

Integrovaný projekt LIFE není „jedna akce na jednom místě“, ale rámec, který má v dlouhém horizontu propojit více konkrétních kroků napříč krajem. V praxi se typicky skládá z balíku opatření, která mají zadržet vodu v krajině a snížit škody při extrémech: obnova a tvorba tůní a mokřadů, úpravy drobných toků a příkopů tak, aby voda neodtekla pryč během hodin, opatření proti přívalovým povodním v obcích (retenční prvky, suché poldry, bezpečné rozlivy), ale i zásahy do krajiny a lesů – výsadby, zvyšování druhové pestrosti, péče o lesní půdu a okraje lesa, aby lépe odolávaly suchu, větru a kůrovci. Součástí mohou být i „městská“ opatření: víc stínu a zeleně, hospodaření s dešťovou vodou, omezení přehřívání zastavěných ploch nebo úpravy veřejných prostranství, která lépe zvládnou vlny horka.

Pro obyvatele je podstatné, že takový projekt může přinést koordinaci a pořádek: místo nahodilých zásahů po každé bouřce vzniká plán, podle kterého se opatření připravují, měří se jejich efekt a navazují na sebe. Pokud se žádost podaří, kraj může získat silnější finanční a metodickou oporu pro to, co obce a správci krajiny řeší už teď: jak ochránit domy a silnice před přívalovou vodou, jak mít v létě vodu v krajině i ve studních a jak snížit dopady horka na lidi, zemědělství i infrastrukturu.

„Aktivní škola“: 3 miliony na systém, který má rozhýbat děti (a trochu i dospělé)

Kraj má podpořit projekt Aktivní škola dotací 3 miliony korun, řízený Technickou univerzitou v Liberci. Cílem je vytvořit systém, který školy vyhodnotí, ocení a „označí“ jako aktivní – s metodikou, tematickými akcemi, podporou učitelů i rodičů a závěrečnou konferencí.

Dopad pro obyvatele:

pokud se školy zapojí, může to znamenat víc přirozeného pohybu ve školním dni (aktivní přestávky, tématické dny),

dlouhodobě jde o prevenci: pohyb a režim jsou jedny z mála faktorů, které mohou brzdit trend obezity, diabetu a kardiovaskulárních potíží.

Projekt „Aktivní škola“ má být prakticky návodem, jak ze školy udělat prostředí, kde se děti během dne víc hýbou přirozeně – ne jen v tělocviku. Počítá se s tím, že školy projdou jednoduchým „auditem“ (co už dělají, kde mají rezervy), dostanou konkrétní metodiku a doporučení a postupně budou plnit sadu kritérií. Typicky jde o drobné, ale účinné změny: krátké pohybové pauzy během výuky, aktivní přestávky, zapojení pohybu do běžných hodin, bezpečnější a častější pobyt venku, nebo úpravy režimu tak, aby se děti nemusely celý den jen sedět.

Součástí má být také podpora pro učitele a vedení škol (workshopy, materiály, sdílení příkladů dobré praxe) a práce s rodiči, aby změny dávaly smysl i mimo školu. Výsledkem má být srozumitelný systém „označení“ škol, které splní kritéria aktivního přístupu – něco jako značka kvality, která ukáže, že škola dlouhodobě buduje zdravější návyky a má promyšlené kroky, jak děti rozhýbat. Závěrečná konference pak má shrnout zkušenosti škol a nabídnout konkrétní inspiraci pro další roky.

Zpráva o zdraví 2025: v kraji se žije déle, ale přibývá chronických potíží a roste význam prevence

Zpráva o zdraví v Libereckém kraji shrnuje trend do roku 2024: po covidovém propadu se střední délka života znovu zvedá, v kraji se ženy dožívají „necelých 83 let“ a muži „necelých 77 let“, ale zároveň pokračuje stárnutí populace a s tím spojený růst chronických onemocnění (diabetes, hypertenze, obezita aj.). Dokument upozorňuje také na souvislosti zdraví s dopravou (dostupnost péče v odlehlejších oblastech), životním prostředím a životním stylem.

Dopad pro obyvatele (velmi prakticky):

tlak na dostupnost některých služeb (zejména v periferních oblastech) může růst, protože chronicky nemocných a seniorů přibývá,

prevence a pohyb nejsou „měkké téma“ – jsou to nejlevnější nástroje, jak brzdit náklady i lidské dopady (a právě proto dává smysl, že kraj paralelně řeší i projekty typu Aktivní škola).

Zpráva o zdraví 2025 jde víc do detailu než jen k průměrné délce života: ukazuje, že hlavní zátěž pro lidi i zdravotnictví tvoří dlouhodobé (chronické) nemoci – typicky vysoký tlak, cukrovka 2. typu, obezita a další potíže spojené se stárnutím a životním stylem. Dokument si všímá i toho, že u části obyvatel je problémem kombinace více diagnóz najednou (např. tlak + nadváha + diabetes), což znamená častější kontroly, více léků a větší riziko komplikací. Zároveň upozorňuje, že rozdíly se projevují i místně: jinde pomáhá dobrá dostupnost služeb, jinde hraje roli dojíždění, horší dopravní obslužnost a menší nabídka preventivních programů.

V praxi to pro obyvatele znamená dvě věci. Zaprvé poroste význam dobře fungující „první linie“ – praktických lékařů, diabetologů, kardiologů, rehabilitací a navazujících služeb, protože právě tam se dá nemoc zachytit včas a udržet ji pod kontrolou. Zadruhé se ukazuje, že největší efekt mají jednoduché kroky, které nejsou drahé, ale musí být dlouhodobé: pohyb, režim, váha, strava, spánek, omezení alkoholu a kouření a pravidelné preventivní prohlídky. Když se tohle daří, klesá počet akutních zhoršení a hospitalizací – a tím i tlak na přetížené ambulance a nemocnice, zvlášť v okrajových částech kraje.

Jeden společný jmenovatel těchto bodů

Na první pohled to vypadá jako nesouvisející mix (Ještěd, silnice, kanalizace, klima, školy). V praxi jde ale o stejnou logiku: kraj investuje do „páteře“ každodenního života – dopravy, vody a prevence dopadů stárnutí a klimatických extrémů. Rozdíl je v tom, že u silnic a vody se efekt pozná rychle, zatímco u klimatu a zdraví se platí dnes a sklízí za roky.

Závěrečné shrnutí (5 vět)

Ještěd má šanci přejít do vlastnictví kraje už v 1. čtvrtletí 2026, ale rozhodující budou únorové kroky rady a zastupitelstva.

Kraj zároveň soutěží další opravy silnic v několika lokalitách a počítá i s většími akcemi typu II/263 Valteřice – Horní Police.

Otevřenou otázkou zůstává, jak se vyvine financování krajských silnic v návaznosti na rozpočet SFDI a jednání mezi státem a kraji.

Pro menší obce je důležitý balík peněz na vodohospodářské projekty – může rozhodnout, zda kanalizace a ČOV vzniknou bez „rozpočtové sebevraždy“.

Vedle staveb kraj rozjíždí i dlouhodobé programy: adaptaci na klima (LIFE) a systém „Aktivní škola“, které cílí na prevenci dopadů extrémů počasí a zhoršujícího se životního stylu.