Nemocnice Jablonec si bere úvěr 300 mil. Kč. Co za to dostaneme – a jaká jsou rizika?

Jablonecká nemocnice chce v příštích sedmi letech investovat zhruba 830 milionů korun. První krok schválilo zastupitelstvo: město se zaručí za investiční úvěr 300 mil. Kč u ČSOB. Ptáme se jednoduše: co z toho mají mít pacienti a zdravotníci, jak se investice promítnou do dostupnosti péče – a kde jsou slabá místa, včetně rizika předražení či „dvojího“ financování.

Jde o víc než o čísla v rozpočtu. Když si nemocnice bere úvěr a město za něj ručí, týká se to každého z nás – rodičů s nemocným dítětem, prarodičů čekajících na vyšetření, i lidí, kteří prostě chtějí mít jistotu, že když se něco stane, péče bude rychlá a po ruce. Výměnou za stovky milionů má přijít konkrétní zlepšení: rychlejší příjem na urgentu bez chaosu, kratší čekací doby díky druhé magnetické rezonanci, modernější zákroky s rychlejším návratem do běžného života. Tohle nejsou abstraktní sliby; jsou to minuty a dny, které v krizi rozhodují, a kvalita, kterou pocítíme na vlastní kůži.

Současně to ale není bez rizik. Ručení města znamená, že když by se investice nepovedly nebo prodražily, dopadne to na městský rozpočet – tedy i na další služby, které od města čekáme. Proto se v textu ptáme jednoduše a srozumitelně: co přesně se postaví či pořídí, kdy, za kolik a jak se to projeví na dostupnosti péče; jestli se nové plány nekříží s tím, co už se dělalo; kdo a jak hlídá cenu, kvalitu a termíny. Nabízíme praktický návod, co sledovat a podle čeho poznat, že peníze opravdu pracují pro pacienty. Cílem je, aby si Jablonec nepořídil jen budovy a přístroje, ale i jistotu, že to bylo chytře, poctivě a s jasným přínosem pro lidi.

O co jde v kostce

Zastupitelstvo Jablonce 23. 10. 2025 schválilo dohodu o ručení města za investiční úvěr nemocnice a zároveň aktualizovaný plán investic. Výše úvěru: 300 mil. Kč. Celkový investiční rámec ~830 mil. Kč na 7 let. Podle ředitele Víta Němečka je motivací udržet konkurenceschopnost nemocnice v situaci, kdy úhrady sotva pokryjí provoz a na investice nezbývá. Bankou má být ČSOB.

Nemocnice (cca 372 lůžek, 900 zaměstnanců) loni vykázala výnosy 1,426 mld. Kč se ziskem přes 71 mil. Kč; letos čeká hospodaření „kolem nuly“. V poslední dekádě už do rozvoje vložila ~890 mil. Kč (vlastní zdroje, EU fondy, příspěvek města). Největší akcí byl Pavilon intenzivní medicíny (PIM) za cca 165 mil. Kč.

Nejde o „velkou neznámou“, ale o konkrétní projekty, které mají dopad na běžnou návštěvu nemocnice. Nejblíž spuštění je nový urgentní příjem: zakázka je vypsaná v NEN a z dokumentace plyne, že vzniknou tři vyšetřovny, velký sledovací sál a potřebné zázemí. Nemocnice zároveň dlouhodobě plánuje druhé pracoviště magnetické rezonance – to první už provozuje s běžnou objednací dobou do čtyř týdnů; druhý přístroj má hlavně zkrátit čekání a ulevit nejvytíženějším vyšetřením. Podle zveřejněných informací chce nemocnice se stavbou urgentu začít na přelomu roku 2025.

Způsob financování je rovněž jasně popsaný: nemocnice si vezme investiční úvěr 300 mil. Kč u ČSOB a město se za něj zaručí; celý balík plánovaných investic na sedm let činí zhruba 830 mil. Kč. Cíl vedení je prostý – udržet konkurenceschopnost zařízení a průběžně modernizovat zázemí i přístroje, protože běžné úhrady z pojištění dnes investice samy o sobě neutáhnou. O potvrzení těchto kroků informovalo město i média po říjnovém jednání zastupitelstva.

Co za to obyvatelé a zdravotníci reálně dostanou

Nový urgentní příjem (UP)

Přestavba přízemí se spojením na chirurgické ambulance a zákrokový sálek, nová recepce a čekárna; úpravy VZT, elektro a medicinálních plynů. Indikovaný rozpočet je ~70 mil. Kč a zakázka běží v národním systému NEN. Cíl: rychlejší třídění pacientů, kratší čekání a lepší koordinace složek.

V praxi to znamená jedno místo, kde vás hned po příchodu vezmou „do ruky“: proběhne rychlé třídění (triáž), k dispozici budou tři vyšetřovny a velký sledovací sál se zázemím pro personál i pacienty. Nový urgent vznikne přestavbou části stávajícího ARO – přesně tak je popsaný předmět veřejné zakázky v NEN, kde je soutěž nyní vypsaná. Cílem je, aby akutní pacienti dostali rychlejší a bezpečnější ošetření bez zbytečného bloudění a čekání.

Co se týče harmonogramu a peněz: nemocnice dříve avizovala start staveb na konci roku 2025 (po skončení soutěže a podpisu smlouvy), přičemž odhad nákladů okolo 70 mil. Kč potvrdila i regionální média. V NEN mezitím proběhlo několik kol vysvětlení zadávací dokumentace (poslední uveřejnění 10. 9. 2025) a projekt je veden také v přehledu EU projektů nemocnice. Jinými slovy: nejde o nápad „na papíře“, ale o reálně běžící zakázku s jasně danými kroky.

Druhé pracoviště magnetické rezonance

Nemocnice už MR provozuje (objednací doby, popis služeb), ale druhé pracoviště má snížit čekání a zvýšit kapacitu specializovaných vyšetření (např. prostata, enterografie). Záměr druhé MR město komunikovalo na začátku 2024. Pro pacienty to znamená reálně rychlejší diagnostiku a méně dojíždění do Liberce či Prahy.

Nemocnice dnes provozuje 1,5T magnetickou rezonanci Philips Ambition X – nový přístroj nahradil v roce 2023 původní zařízení a pořídil se z programu REACT-EU. MR běží ve všední dny od 7.00 do 19.00, akutní případy řeší po dohodě s lékařem; nemocnice na webu uvádí objednací dobu do 4 týdnů a zároveň informuje, že je akreditovaná pro screening prostaty (tedy cílená vyšetření u rizikových skupin). To potvrzují jak stránky nemocnice, tak záznam o pořízení přístroje v systému veřejných zakázek.

Druhé pracoviště MR má být výkonnější 3T a nemocnice ho odhaduje i se stavebními úpravami na cca 55 mil. Kč. Důvod je prostý: navýšit kapacitu a kvalitu některých specializovaných vyšetření a zkrátit čekání, která se v kraji běžně pohybují v řádu 1–2 měsíců (podle typu vyšetření a kapacity). Jablonecká nemocnice plán veřejně oznámila už začátkem roku 2024; zároveň připomněla, že je jedním z pěti pracovišť s MR v Libereckém kraji – druhý přístroj by tak významně pomohl nejen Jablonci, ale i okolním obcím.

Technologické zázemí a špičkové přístroje

V plánu je také robotické pracoviště (miniinvazivní výkony, přesnost, kratší rekonvalescence). Regionální „konkurenti“ již roboty mají; Jablonec by tak držel krok v náboru lékařů i v nabídce výkonů. (Pozn.: konkrétní typ systému a přesné náklady zatím zveřejněny nejsou.)

Vedení nemocnice zvažuje zřízení roboticky asistované operační chirurgie jako součást víceletého investičního plánu. Tuto ambici výslovně zmiňují oficiální vyjádření po říjnovém zastupitelstvu i regionální média: vedle druhé magnetické rezonance patří „robotické pracoviště“ mezi prioritní rozvojové projekty. Pro pacienty by to znamenalo šetrnější miniinvazivní výkony s rychlejší rekonvalescencí a přesnější operativou – zkušenost z blízké Krajské nemocnice Liberec, kde robotická chirurgie už běží (projekt IROP, urologie aj.), ukazuje, že jde o standard, který v kraji funguje a je poptávaný.

Konkrétní typ systému, rozsah oborů a rozpočet jablonecká nemocnice zatím nezveřejnila; tyto parametry bývají známy až při vypsání zakázky a souvisejících povoleních. Z hlediska personálu a kvality péče je robotika zároveň náborovým argumentem – vedení nemocnice dlouhodobě upozorňuje, že moderní technologie pomáhají přitáhnout a udržet špičkové chirurgy. Proto dává smysl, že Jablonec chce v této oblasti „držet krok“ s regionální konkurencí, pokud prokáže udržitelnost provozu a jasný přínos pro pacienty.

Návaznost na již proběhlé modernizace

Nemocnice běžně modernizuje jednotlivá pracoviště (např. nové CT v roce 2024) a z minulosti navazovala i infrastrukturní úpravy kolem PIM (záložní zdroje, vjezdy, parkování). Investiční balík zvyšuje šanci, že se věci poskládají do funkčního celku – a nezůstanou u „kosmetických“ oprav.

Na předchozí vlnu modernizací se dá navázat poměrně přirozeně. V roce 2020 nemocnice otevřela Pavilon intenzivní medicíny (PIM) – pětipodlažní budovu s ARO a chirurgickými JIP o kapacitě 18 lůžek; šlo o zásadní posílení akutní péče, které uvolnilo ruce i pro další přeskládání provozu. Následovaly úpravy areálu a logistiky příjezdů (rozšíření parkovacího systému na novém vjezdu), aby se nemocnice lépe „napojila“ na rostoucí počet akutních příjmů a plánovaných výkonů. Tohle všechno tvoří důležitý základ, na který se nyní může nový urgent opřít.

Silný posun přišel i v diagnostice. Nemocnice vyměnila magnetickou rezonanci za nový přístroj Philips Ambition X 1,5 T (pořízený z programu REACT-EU) a na jaře 2024 zprovoznila spektrální CT – investici za více než 38 mil. Kč; přístroje přinesly rychlejší a šetrnější vyšetření (např. u pacientů s nižší funkcí ledvin) a rozšířily spektrum vyšetření. Díky tomu má dnešní plán – spojit moderní zobrazování, zázemí PIM a nový urgent – reálnou šanci fungovat jako celek, který zkrátí čekání a zlepší tok pacienta od dveří až po finální diagnózu.

Financování: odkud se vezme zbytek (mimo úvěr)

Historická struktura investic napovídá, že kromě úvěru (300 mil. Kč) půjde mix vlastních zdrojů, dotací EU (IROP aj.) a příspěvku města. Urgentní příjem má zřejmý potenciál pro IROP 2021–2027, kde už nemocnice figuruje v projektových evidencích; klíčové bude načasování výzev a projektová připravenost. Zastupitelstvo schválilo plán i ručení, detaily cash-flow včetně dotací bývají součástí důvodových zpráv a následných rozpočtových opatření.

Pro město je ručení podmíněný závazek – ne přímý dluh – ale zvyšuje rizikový profil: pokud by nemocnice měla problém splácet, dopadá závazek na rozpočet Jablonce. Pozitivní je, že starý revolvingový úvěr u KB (za něj město ručilo) byl k 31. 10. 2025 ukončen a ručitelský závazek vyřazen z účetnictví města. Nové ručení je tedy „čistý start“, nikoli kumulace ručitelských zátěží.

U urgentu dává smysl počítat s dotací z IROP 2021–2027: běží otevřené výzvy na vznik a modernizaci urgentních příjmů, kde může žádat buď přímo nemocnice (jako organizace zřizovaná městem), nebo město ve prospěch nemocnice. Příjem žádostí je otevřený do 21. 1. 2026, projekty musí skončit do 30. 6. 2029. Typická skladba peněz je mix EU (EFRR) + státní rozpočet + vlastní podíl a program navíc hlídá kvalitu provozu (indikátory urgentu). V přechodových regionech a vybraných územích může být míra spolufinancování zvýhodněná. Prakticky to znamená, že úvěr (300 mil. Kč) nemusí financovat vše sám a dotace může část zátěže přenést mimo rozpočet nemocnice/města, pokud projekt splní parametry výzvy.

Dobrou zprávou pro šanci na dotace je, že nemocnice už EU peníze úspěšně čerpala: novou 1,5 T magnetickou rezonanci i spektrální CT pořídila z programu REACT-EU a přístroje jsou v běžném provozu (MR s uváděnou objednací dobou do čtyř týdnů). Tím má nemocnice doloženou administrativní „zkušenost“ i kapacitu projekty dotáhnout v termínech – což se u IROP hodnotí.

Nekryje se to s tím, co už bylo hotové?

Krátká odpověď: ne, spíše navazuje.

PIM (dokončen před pěti lety) řešil intenzivní péči a přesuny oddělení; současný urgentní příjem má jiný účel – vstupní třídění a akutní ambulantní část. To je běžný krok po PIM, aby „front door“ odpovídal kapacitám navazujících oddělení.

Druhá MR není duplicitou, ale kapacitním rozšířením; nemocnice již MR nabízí, poptávka a specializované programy (např. prostatický screening) ji vytěžují. Druhá linka zkracuje čekací doby a rozšiřuje spektrum výkonů.

Nové CT (2024) je přístroj jiného typu než MR; nejde o překryv. Naopak – MR + CT společně tvoří páteř zobrazování.

Na první pohled to může vypadat podobně, ve skutečnosti se jednotlivé stavební kameny doplňují. Pavilon intenzivní medicíny (PIM) z roku 2019/2020 posílil lůžkovou intenzivní péči (ARO a JIP, celkem 18 lůžek) a zázemí pro nejtěžší pacienty. Naproti tomu nový urgentní příjem vznikne rekonstrukcí části stávajícího ARO v přízemí a zajistí „vstupní bránu“: triáž, tři vyšetřovny a velký sledovací sál. Tedy jiné místo v pacientské cestě – od dveří k prvnímu ošetření – které právě na PIM a další oddělení navazuje. Díky tomu se nezvětšuje „to, co už máme“, ale vyplňuje se chybějící článek, aby péče plynula bez zbytečných prodlev.

Podobně je to i v diagnostice: MR nemocnice už provozuje (Po–Pá 7.00–19.00, běžná objednací doba do 4 týdnů), nově plánované druhé pracoviště MR má hlavně zkrátit čekání a rozšířit spektrum vyšetření – nikoli nahrazovat to stávající. Navíc na jaře 2024 přibylo moderní CT, které radiologie sama popisuje jako jeden z nejpokročilejších přístrojů ve střední Evropě. V součtu to dává smysl: MR #2 + nové CT urychlí a zpřesní diagnostiku, zatímco urgent zrychlí prvotní ošetření a PIM drží kapacitu pro nejtěžší stavy.

Rizika: kde může projekt „téct“ a co s tím

Předražení a netransparentnost

Riziko u větších staveb a technologií je vždy: změny za běhu, vícepráce, „šití na míru“. Minimum je vše soutěžit v NEN / VZ a zveřejňovat kompletní dokumentaci a odůvodnění výběru. U urgentu už zakázka v NEN je. Doporučení tedy zní: zveřejnit i položkové rozpočty, harmonogram a změnový protokol.

„Dvojí“ financování nebo křížení zdrojů

Pozor na kombinaci úvěr vs. dotace: to, co se platí z dotace, nesmí být současně kryto úvěrem bez jasného oddělení a účetního/majetkového členění. K urgentnímu příjmu jsou veřejné stopy v IROP, ale projektový rámec musí odpovídat dotačním pravidlům (způsobilost, publicita, udržitelnost).

Provozní „dojezd“

Nové technologie i prostory znamenají vyšší provozní náklady (energetika, servis, personál). V roce 2024–2025 nemocnice hlásí provoz „okolo nuly“ – proto je důležité mít vazbu na úhradové vyhlášky a realistické business case pro MR #2 a robotické výkony (kolik výkonů, jaké úhrady, jak rychlá amortizace).

Zadlužení a ručitelská kapacita města

Ručení sice není přímý dluh města, ale zvyšuje riziko rozpočtu, pokud by nemocnice narážela na cash-flow. Vítaný „polštář“ je skutečnost, že starý ručitelský vztah ke KB byl ukončen. Žádáme město, aby průběžně zveřejňovalo ukazatele zadluženosti a ručitelské expozice včetně scénářů „co když“.

Co město a nemocnice může udělat pro důvěru veřejnosti

Publikovat celý investiční plán po letech (milníky, částky, zdroje) + živý dashboard plnění.

Každý tendr: předpokládaná hodnota, nabídky, výsledky, položkový rozpočet a „log změn“ (vícepráce).

Antikorupční pojistky: interní i externí technický dozor, nezávislý cost-benchmarking (ÚRS, RTS), zveřejnění všech smluv (Registr smluv).

MR #2 a robotika: mini-HTA (cost-benefit, přínosy pro pacienty, dopad na čekací doby) a veřejné vyhodnocení po 12 měsících.

Provozní udržitelnost: scénáře úhrad (optimistický/reálný/konzervativní), plán personálního zajištění.

Co lze sledovat dál

Smlouvu o úvěru s ČSOB a její parametry (sazba, splatnost, zajištění) – ideálně zveřejnit po podpisu.

Veřejnou zakázku na urgentní příjem – nabídky, vítěz, cena vs. předpoklad.

Povolení a výběr dodavatele pro MR #2, včetně stavební přípravy a radiační bezpečnosti, resp. technické kompatibility se stávajícím provozem.

Report města k ručitelskému riziku a dopadům do rozpočtu (Závěrečný účet, rozpočtový výhled).

Z pohledu občana dává balík smysl, pokud se promění ve skutečné zrychlení a zkvalitnění péče: urgent sníží chaos u vstupu, druhá MR zkrátí čekání, robotika může přitáhnout špičkové chirurgy a držet krok s Libercem. Klíč k úspěchu je teď v otevřenosti: jasně ukázat, za co a kolik platíme, a průběžně dokládat měřitelný přínos (časy, výkony, spokojenost). Rizika – hlavně předražení a provozní „únava“ – se dají řídit, když bude město i nemocnice hrát s veřejností na první dobrou a zveřejňovat víc, než ukládá zákon.

Závěrem o smysluplnosti záměru

Pokud se plán podaří dotáhnout, obyvatelé Jablonce získají především rychlejší první pomoc a přesnější diagnostiku: nový urgentní příjem zkrátí chaos u vstupu a triáž pošle pacienta správným směrem, druhé pracoviště magnetické rezonance zkrátí čekání a rozšíří spektrum vyšetření, a zvažovaná robotická chirurgie přidá šetrnější výkony s rychlejším návratem do běžného života. Navíc to logicky navazuje na už hotové investice (PIM, nové CT a MR), takže nejde o další izolovanou stavbu, ale o poskládání péče od dveří po intenzivní lůžko do jednoho funkčního řetězce.

Cena za to je smysluplně rozdělená: úvěr 300 mil. Kč se zárukou města + mix dotací (IROP aj.) a vlastních zdrojů v sedmiletém plánu ~830 mil. Kč. Klíč k úspěchu je jednoduchý a měřitelný: zveřejnit smlouvy, výsledky tendrů a pravidelně ukazovat data (čekací doby, počty výkonů, spokojenost). Rizika – předražení a vyšší provozní náklady – se dají uhlídat jen otevřeností a pevným rozpočtovým řízením. Zkrátka: nekupujeme beton, kupujeme čas a jistotu, že když se něco stane, pomoc bude rychle a kvalitně na dosah.