Nový asfalt u Kuřívod, nový „jízdní řád“ rozvoje pro Frýdlantsko. Kraj otevřel opravenou III/27235 a aktualizoval rozvojové priority výběžku

Řidiči už znovu projedou po zrekonstruovaném úseku silnice III/27235 od Kuřívod až k hranici se Středočeským krajem. Paralelně Liberecký kraj dokončil aktualizaci studie rozvojových priorit pro Frýdlantsko – území, které stát dlouhodobě řadí mezi hospodářsky a sociálně ohrožené. Společný jmenovatel obou kroků je zřejmý: doprava a dostupnost služeb rozhodují, jestli se v regionech bude dobře žít i pracovat.

Silnice III/27235: 4,329 kilometru nového povrchu a svodidla v délce 399 metrů

Zrekonstruovaný úsek silnice III/27235 vede od Kuřívod (Ralsko) po hranici se Středočeským krajem. Podle Libereckého kraje jde o 4,3 kilometru komunikace, kde se odstranil starý asfalt a položila nová vozovka, upravily se krajnice, doplnily propustky a obnovilo vodorovné i svislé značení. Součástí je také zádržný systém (svodidla) v délce 399 metrů.

Hotové dílo kraj shrnul jako bezpečnější a připravené na každodenní provoz. Zhotovitelem byla společnost Kuřívody SaM – COLAS, vzniklá spoluprací firem SaM silnice a mosty a COLAS CZ. Náklady kraj v prosincové informaci uvedl jako 53,5 milionu korun.

Prakticky jde zhruba o 12,36 milionu Kč na kilometr (počítáno z 53,5 mil. Kč a 4,329 km) – orientační přepočet pro představu o velikosti investice.

Pro Kuřívody a celé Ralsko je tahle silnice důležitá hlavně jako praktické „spojení se světem“ směrem na Mladoboleslavsko: lidé tudy jezdí do práce, do škol, k lékaři, za nákupy i službami a stejnou trasu využívají zásobování, řemeslníci nebo záchranné složky. Když je úsek v dobrém stavu (nový povrch, upravené krajnice, doplněné propustky, nové značení a svodidla), znamená to v praxi méně nebezpečných situací, plynulejší jízdu a menší riziko, že „běžná“ cesta skončí smykem, střetem nebo poškozeným autem.

Kolika lidem to pomůže? Dopad je „v řádu tisíců“ už jen podle spádového území: samotné město Ralsko má 2 220 obyvatel a na navazující straně ve Středočeském kraji například Bělá pod Bezdězem 4 804 obyvatel. A to jsou jen dvě konkrétní obce – v reálu silnici využívají i lidé z okolních menších sídel, návštěvníci a veškerá obsluha území, takže přínos je širší než „počet obyvatel na cedulích“.

Dvě částky, jeden projekt: co kraj uváděl během roku a co po dokončení

Zajímavý detail: kraj v srpnu 2025 v jiné informaci k dopravním stavbám uváděl u stejné akce „rekonstrukci silnice III/27235 Kuřívody – hranice kraje“ vysoutěženou cenu 47 608 107,68 Kč včetně DPH a dobu realizace 170 dní.

V prosinci pak při oznámení dokončení prací mluví o 53,5 milionu korun.
Bez dalších smluvních detailů (dodatky, změny rozsahu, rozdílné vykazování s/bez DPH apod.) nelze tyto částky mechanicky porovnat – jisté ale je, že jde o stejný úsek a stejný typ investice, který kraj komunikoval v různých fázích projektu.

K dopadu na místní dopravu dokládá časovou osu i úřední deska města Ralsko: v létě 2025 bylo zveřejněno opatření k úplné uzavírce silnice III/27235 v úseku Kuřívody/Ralsko – Bělá pod Bezdězem.

Frýdlantsko: aktualizovaná studie rozvojových priorit po terénních návštěvách

Druhá část regionální zprávy míří na opačný konec kraje – do Frýdlantského výběžku. Liberecký kraj oznámil, že Frýdlantsko má aktualizovanou studii rozvojových priorit. Podněty se sbíraly při návštěvách obcí a dalších aktérů v únoru a březnu 2025 a aktualizace byla předložena Ministerstvu pro místní rozvoj (MMR).

Kraj i MMR shodně vypočítávají hlavní opakující se priority, které z území zaznívaly:

lepší dopravní napojení do Liberce, obchvat Frýdlantu, průjezdnost a údržba komunikací, opravy mostků, chodníky a parkoviště,

technická infrastruktura (např. kanalizace),

vysokorychlostní internet a mobilní signál,

turistická infrastruktura a památky,

pracovní příležitosti,

a také požadavek na jednodušší administrativu u dotací.

Současně studie pojmenovává i pozitivní stránky území – kraj zmiňuje například rozvoj lázeňství, cenné přírodní prostředí, revitalizaci brownfieldů a podmínky pro obnovitelné zdroje energie.

Proč je studie důležitá: stát Frýdlantsko řadí mezi hospodářsky a sociálně ohrožená území

MMR dlouhodobě pracuje s kategorií tzv. hospodářsky a sociálně ohrožených území (HSOÚ). Případová studie (aktualizovaná verze pro rok 2025) přímo říká, že jejím cílem je popsat problémy a výzvy Frýdlantska jako HSOÚ ve vazbě na Strategii regionálního rozvoje ČR 2021+ a ukázat možnosti podpory.

V dokumentech MMR je Frýdlantsko popsané i geograficky: jde o správní obvod ORP Frýdlant v nejsevernější části Libereckého kraje, „ve Frýdlantském výběžku“, který je ze tří stran uzavřen státní hranicí s Polskem.

Pro kontext stojí za připomenutí, že MMR už dříve (v roce 2022) upozorňovalo na typické problémy výběžku – od odlivu obyvatel a nedostatku pracovních příležitostí až po nedostatečné silniční napojení a stav komunikací. Zároveň tehdy shrnulo pět „balíků“ rozvojových témat: spolehlivá doprava, zdravá infrastruktura, dostupné bydlení, dostupné služby a atraktivní území.

Společný jmenovatel obou zpráv: doprava jako základní služba státu i kraje

Vedle sebe tak stojí dvě věci, které se v praxi doplňují:

konkrétní oprava silnice na Českolipsku (Kuřívody–hranice kraje),

a strategický dokument pro Frýdlantsko, kde se doprava (napojení do Liberce, obchvat Frýdlantu, údržba komunikací) opakuje mezi nejčastějšími požadavky.

Kraj zároveň připomíná, že v roce 2025 investoval do oprav silnic a mostů zhruba 1,27 miliardy korun (včetně prostředků SFDI a evropských zdrojů).

Závěrečné shrnutí

Silnice III/27235 od Kuřívod po hranici se Středočeským krajem je po kompletní rekonstrukci; úsek má 4,329 km a obsahuje mimo jiné 399 metrů svodidel.

Kraj při dokončení uvádí náklady 53,5 milionu Kč, dříve v roce zároveň komunikoval vysoutěženou cenu 47,608 milionu Kč včetně DPH a dobu realizace 170 dní.

Frýdlantsko má aktualizovanou studii rozvojových priorit; klíčová témata se točí kolem dopravy, infrastruktury, internetu/signalizace, turistiky, práce a administrativy dotací.

Dokumenty MMR řadí Frýdlantsko mezi hospodářsky a sociálně ohrožená území a studie mají sloužit jako opora pro cílenou veřejnou podporu.