Zimní údržba silnic stála kraj 154 milionů. Jeden zásahový den stojí 1,5 milionu korun

Liberecký kraj zaplatil za uplynulou zimní údržbu silnic II. a III. třídy 154,296 milionu korun včetně DPH. Je to nejvyšší částka v přehledu posledních let, ale meziročně narostla jen mírně. Podstatnější otázka proto nezní jen „kolik“, ale zda kraj za tyto peníze umí veřejnosti ukázat výkon, kvalitu a slabá místa systému.

Kraj zaplatil za zimní údržbu 154,296 milionu korun.

Meziročně jde jen o mírný nárůst, ale v delším přehledu je částka nejvyšší.

Kraj by měl zveřejňovat detailnější data o výkonech, okruzích, materiálu a problematických místech.

Zima na silnicích má jednu nevděčnou vlastnost: když údržba funguje, skoro nikdo ji nechválí. Když nefunguje, všichni ji vidí okamžitě. A v kraji, kde se během jedné cesty můžete dostat z nížiny do Jizerských hor, Krkonoš nebo na větrné Frýdlantsko, není zimní údržba jen položka v rozpočtu. Je to praktická služba, která rozhoduje o tom, zda se lidé dostanou do práce, děti do škol a autobusy na své linky.

Liberecký kraj za zimní sezonu 2025/2026 zaplatil 154,296 milionu korun včetně DPH. Silnice LK podle krajského vyhodnocení udržovaly více než 2 062 kilometrů komunikací II. a III. třídy, absolvovaly 102 zásahových dnů a spotřebovaly zhruba 10 856 tun posypové soli, 3,3 milionu litrů solanky a 13 365 tun inertního materiálu, tedy písku či drti.

Rekordní částka? Ano. Rozpočtový skandál? Z dostupných čísel ne

Na první pohled je 154 milionů korun vysoká suma. V jedenáctiletém přehledu, který kraj zveřejnil, jde opravdu o nejvyšší částku. Jenže samotné slovo „rekord“ je v tomto případě trochu zrádné.

Meziročně náklady vzrostly z 150,253 na 154,296 milionu korun, tedy přibližně o 4 miliony korun. To je nárůst zhruba o 2,7 %. Proti sezoně 2022/2023, kdy kraj zaplatil 152,503 milionu korun, je letošní účet vyšší jen asi o 1,8 milionu. Zásadní skok tedy nenastal. Spíš se potvrzuje nový normál: poslední čtyři zimy se kraj u zimní údržby pohybuje nad hranicí 140 milionů korun.

Důležitý je i delší pohled. Průměr nákladů za předchozích deset zimních sezon vychází zhruba na 126,7 milionu korun. Letošní sezona je proti tomuto průměru asi o 22 % dražší. Jenže za stejné období výrazně vzrostly ceny práce, energií, materiálů i služeb. Kritika je proto namístě, ale měla by mířit přesně: ne na samotnou existenci účtu přes 150 milionů, nýbrž na to, zda kraj dostatečně ukazuje, co přesně za tyto peníze dostal.

2 062 kilometrů komunikací II. a III. třídy

102 zásahových dnů

spotřeba 10 856 tun posypové soli, 3,3 milionu litrů solanky a 13 365 tun inertního materiálu (písku či drti).

Jeden zásahový den stál 1,5 milionu korun.

344 Kč na obyvatele Libereckého kraje.

Kolik to znamená v přepočtu

Zveřejněná čísla dávají několik srozumitelných přepočtů. Letošní zimní údržba vyšla zhruba na 74 800 korun za kilometr udržované krajské silnice za sezonu. V přepočtu na obyvatele Libereckého kraje jde asi o 344 korun.

Jeden zásahový den vyšel přibližně na 1,51 milionu korun. To je víc než v předchozí zimě, kdy při 111 zásahových dnech a celkových nákladech 150,253 milionu korun vycházel jeden zásahový den přibližně na 1,35 milionu. Tento údaj ale nelze číst mechanicky. Zimní údržba nejsou jen samotné jízdy sypačů. Systém zahrnuje pohotovost, dispečink, techniku, sklady, materiál, servis i připravenost na lokální sněhové epizody.

Jeden zásahový den vyšel přibližně na 1,51 milionu korun.

Zajímavější je změna materiálů. Oproti minulé zimě ubylo zásahových dnů, ale přibylo soli a solanky. Spotřeba soli vzrostla zhruba o 1 116 tun, tedy asi o 11,5 %. Solanky přibylo přibližně o pětinu. Naopak inertního materiálu ubylo asi o 795 tun. To odpovídá trendu většího využívání chemického ošetření a optimalizace okruhů. Pro řidiče to může znamenat lepší sjízdnost na důležitých tazích, pro kraj ale také tlak na pečlivé sledování dopadů na přírodu, mosty, krajnice a vozovky.

Co si řidiči často neuvědomují: kraj neslibuje letní asfalt

Důležitý, ale často přehlížený detail z plánu zimní údržby zní: údržba má závady ve sjízdnosti odstraňovat nebo alespoň zmírňovat. Neznamená to, že každá krajská silnice bude v zimě vypadat jako v červenci. Podle pořadí důležitosti se liší i časové lhůty: silnice v I. pořadí mají být ošetřeny do 3 hodin od výjezdu, ve II. pořadí do 6 hodin a ve III. pořadí do 12 hodin.

To je pro veřejnost podstatné. Pokud řidič jede po vedlejší silnici v horské nebo okrajové části kraje, nemůže čekat stejný režim jako na hlavním tahu. Zároveň ale platí, že kraj by měl lidem co nejpřehledněji ukazovat, které úseky jsou v jakém pořadí, které jsou jen pluhované a kde se v zimě údržba vůbec neprovádí. V plánu pro sezonu 2025/2026 zůstává bez zimní údržby přibližně 57 kilometrů komunikací, tedy necelá 3 % sledované sítě.

Kritická část: číslo 154 milionů samo o sobě nestačí

Kraj uvádí, že náklady na jeden ujetý kilometr zimní údržby zůstávají v Libereckém kraji pod celorepublikovým průměrem krajů, tedy pod hranicí 600 korun za kilometr. To zní dobře. Jenže pro veřejnou kontrolu by bylo silnější, kdyby kraj pravidelně zveřejňoval i metodiku: kolik přesně bylo ujeto kilometrů, podle jakých kategorií, v jakých okruzích, s jakým materiálem a s jakou vazbou na počasí.

Slabé místo systému není nutně v tom, že se utratilo 154 milionů. Slabé místo je v tom, že veřejnost vidí hlavně souhrnnou částku. Pro férové hodnocení by dávalo smysl zveřejňovat jednoduchý sezónní dashboard: náklady podle středisek, počty výjezdů, ujeté kilometry, spotřebu materiálu, počet podnětů a stížností, nejproblematičtější úseky, počet mimořádných situací a srovnání s průběhem počasí.

Z minulých odpovědí kraje podle zákona o svobodném přístupu k informacím navíc vyplývá, že náklady zimní údržby nebyly vedeny podle jednotlivých silnic či úseků, ale podle organizačních středisek. Pro provoz to může být pochopitelné. Pro občanskou kontrolu je to slabé. Právě u drahé veřejné služby, kterou každý občan okamžitě pocítí na vlastní kůži, by měl být standard vyšší než „celková částka a několik obecných vět“.

Jak změřit efektivitu vynakládaných peněz?

Letošní účet za zimní údržbu je vzhledem k rozsahu sítě, horskému charakteru části kraje, počtu zásahových dnů a růstu cen obhajitelný. Příští sezonu by proto neměla zajímat jen celková suma. Mnohem důležitější bude, zda se projeví optimalizace okruhů, zda nová skladovací kapacita na sůl v Růžodole opravdu přinese úspory a zda kraj dokáže veřejnosti ukázat výkon zimní údržby podrobněji než dosud. Řidiče nakonec nezajímá účetní formulace. Zajímá je, jestli silnice fungují, jestli se dá projet do práce a jestli za 154 milionů dostávají službu, kterou lze obhájit nejen před rozpočtáři, ale i před lidmi v každodenním provozu.

Zdroje a kontext

Liberecký kraj: Náklady na zimní údržbu krajských silnic vyšly letos na více než 150 milionů korun, 26. května 2026.

Liberecký kraj: Zimní údržba silnic II. a III. tříd v Libereckém kraji – 2025/2026, plán a základní údaje.

Silnice LK: Zimní údržba, přehled kapacit, dispečinku, techniky a okruhů.

Krajská správa silnic Libereckého kraje: Výroční zpráva za rok 2024, údaje o údržbě, kontrole a auditu.

Český hydrometeorologický ústav: Zima 2025/2026 na území ČR – nadprůměrně teplá a srážkově chudá.

Český statistický úřad: Liberecký kraj – počet obyvatel k 31. prosinci 2025; ČSÚ – inflace a spotřebitelské ceny.