Ptačí chřipka v Libereckém kraji: co to znamená a jak se teď chovat

V Libereckém kraji byl potvrzen výskyt vysoce patogenní ptačí chřipky (H5N1) u volně žijících ptáků – konkrétně u uhynulých kachen z areálu bývalého Novoveského koupaliště v Jablonci nad Nisou. Pro většinu lidí to není důvod k panice, ale pro chovatele drůbeže v okolí jde o varování: riziko zavlečení do chovu je v nejbližších týdnech vyšší. V článku máte praktický návod „co dělat“ pro běžné obyvatele i pro drobné chovy – jednoduše, bez zbytečných strašáků.

Co je teď jádro problému: aktuální situace v kraji

Státní veterinární správa (přes Krajskou veterinární správu pro Liberecký kraj) potvrdila vysoce patogenní aviární influenzu (HPAI) subtyp H5N1 u tří uhynulých kachen divokých nalezených v Jablonci nad Nisou v prostoru bývalého Novoveského koupaliště.

Důležitý praktický dopad: u volně žijících ptáků se nákaza může šířit „tiše“ (zejména přes trus a kontaminované prostředí) a největší riziko vzniká ve chvíli, kdy se virus dostane k domácí drůbeži – tam už umí způsobit rychlé a masivní úhyny a následně i tvrdá veterinární opatření.

Co je ptačí chřipka a koho reálně ohrožuje

Ptačí chřipka (aviární influenza) je virové onemocnění ptáků. Nejčastějším zdrojem jsou volně žijící vodní ptáci, kteří mohou virus vylučovat do prostředí hlavně trusem. U drůbeže se onemocnění může projevit sníženým příjmem krmiva, průjmy, dýchacími potížemi, poklesem snášky, ale také náhlými úhyny bez varování.

A co lidé?

Pro běžnou veřejnost je riziko nákazy dlouhodobě hodnoceno jako nízké.

Vyšší riziko (stále ale typicky nízké až střední) mají ti, kdo jsou v přímém kontaktu s nemocnými/uhynulými zvířaty nebo kontaminovaným prostředím (např. při asanaci, v chovech).

Situace v Libereckém kraji: kde, kdy, jaké je vymezení rizika

Nález se týká Jablonce nad Nisou – areálu bývalého Novoveského koupaliště. Uhynulé kachny byly vyproštěny 8. ledna 2026 a laboratorně se potvrdil H5N1 (protokol doručen 13. ledna 2026).

Státní veterinární správa upozorňuje na zvýšené riziko zavlečení do chovů v okruhu 10 km od místa nálezu. Důležité upřesnění: u nálezu u volně žijících ptáků jde typicky o doporučený „režim zvýšené opatrnosti“, nikoli automaticky o stejné povinné pásmové restrikce jako u ohniska v komerčním chovu. Pokud by se nákaza potvrdila přímo v chovu, teprve pak se standardně vymezují ochranná a dozorová pásma se závaznými pravidly.

Co mají dělat běžní obyvatelé: jednoduchá pravidla, která dávají smysl

Pro většinu lidí je klíčové jedno: vyhnout se kontaktu s uhynulými ptáky a ptačím trusem (a stejně tak to vysvětlit dětem).

Prakticky:

Nesahejte na nemocné nebo mrtvé ptáky, nepokoušejte se je „uklízet“ holýma rukama.

Poučte děti, aby na ptáky nesahaly a „nezachraňovaly“ je bez dospělého.

Nenechte psy a kočky očichávat či tahat uhynulé ptáky.

Pokud narazíte na větší počet uhynulých ptáků na jednom místě, je na místě informovat veterinární správu (nebo obec – ta ví, jak postupovat dál).

Co mají dělat chovatelé domácí drůbeže (drobné chovy): minimum, které výrazně snižuje riziko

Tady je dobré být „paranoidní“ v tom nejlepším slova smyslu – ne hysterie, ale disciplína.

Základní balíček opatření (co nejjednodušší, ale účinný):

Omezit kontakt s volně žijícími ptáky – ideálně držet drůbež v uzavřených objektech; kde to nejde, aspoň zasíťovat a zastřešit kritická místa.

Krmivo a vodu dávat tak, aby na ně nemohli volně žijící ptáci (uvnitř nebo pod přístřeškem; žádné „otevřené krmítko na dvoře“).

Hygiena režimu – přezout se/převléct po práci venku, mýt ruce, nechodit v jedněch botách „dvůr → kurník → dům“.

Denní kontrola zdravotního stavu – a brát vážně i „nenápadné“ signály: netečnost, průjem, dýchání, otoky, pokles snášky.

Náhlé či zvýšené úhyny nebo zjevné příznaky ihned hlásit (viz kontakty níže).

Tohle jsou věci, které nestojí skoro nic – a přitom umí rozhodnout, jestli se virus do chovu dostane.

Kam hlásit podezření a kde brát spolehlivé informace

Pokud v chovu zaznamenáte zvýšené úhyny, změny zdravotního stavu nebo pokles snášky, hlaste to neprodleně na:

Krajská veterinární správa SVS pro Liberecký kraj (KVS), Ostašovská 521, 460 01 Liberec 11

Telefon: +420 485 246 691

Pohotovostní linka mimo pracovní dobu: +420 720 995 207

Spolehlivé informace a aktuality:

web SVS k ptačí chřipce (včetně map a režimu pásem u ohnisek v chovech)

shrnutí pro veřejnost a doporučení pro drobné chovy

preventivní opatření

Co se může dít dál: kdy se z „doporučení“ stávají tvrdá pravidla

Samotný nález u volně žijících ptáků je varování, ne automaticky katastrofa. Jenže pokud se virus dostane do chovu, situace se mění skokově.

Typický scénář při potvrzeném ohnisku v chovu:

likvidace zasaženého hejna,

vymezení ochranného a dozorového pásma,

omezení přesunů drůbeže, zákaz burz/výstav v pásmech a další mimořádná opatření.

Proto je teď nejrozumnější investice: udržet nákazu mimo dvorky a farmy.

Virus H5N1 není „zimou vyřešený“ – naopak. Chlazení nebo mrazení virus neničí; spolehlivě ho zničí až důkladná tepelná úprava (u potravin se uvádí dosažení 70 °C v jádře). To je důvod, proč se v doporučeních tak tlačí na hygienu při manipulaci se syrovým masem a na to, aby lidé neřešili uhynulé ptáky „po domácku“.

Závěr: co si z toho odnést do praxe v Libereckém kraji

Pro běžné obyvatele je zpráva jednoduchá: nesahat na uhynulé ptáky, nenechat na ně sahat děti ani domácí zvířata a při hromadném úhynu informovat veterináře/obec. Tím se reálně snižuje riziko i zbytečná panika.

Pro chovatele drůbeže je to ale výstražný maják: nejbližší týdny rozhodne režim a disciplína. Kdo teď omezí kontakt drůbeže s volně žijícími ptáky, schová krmivo a vodu, zavede základní hygienu a bude hlídat příznaky, dává svému chovu nejlepší šanci, že zůstane mimo problém – a že se z lokálního nálezu nestane událost, která zasáhne celý region.